Sotsiaalkaitseministri ning tervise- ja tööministri

11.09.2015 käskkirja nr 133

„Aruandevormide kinnitamine“

lisa 1 (vorm)

Seirearuanne

Aruande liik	vahearuanne lõpparuanne
1. TAT nimi	Töövõimereformi sihtrühma töövõimelisuse tõstmine ja nende töötamise soodustamine.
2. TAT tunnusnumber	2014-2020.3.01.001.01.15-0005
3. Toetuse saaja nimi	Sotsiaalministeerium
4. Partnerite nimi/nimed	Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus, Sotsiaalkindlustusamet, Tervise Arengu Instituut
5. TAT abikõlblikkuse periood	01.01.2015 - 31.12.2023
6. Aruandeperiood (kumulatiivselt)	01.06.2015- 31.12.2023

7. Ülevaade TAT tegevuste elluviimisest (kumulatiivselt)
Tegevused, elluviimise periood, lühiülevaade ja hinnang tegevuste elluviimise kohta
Tegevuse nr ja nimetus	2.1 Kaitstud töötamise teenuse välja arendamine, osutamine ning abivahendite kasutamise võimaldamine.
Alamtegevuse nr ja nimetus	2.1.1 Kaitstud töötamise teenuse välja arendamine ja osutamine
Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa)	01.03.2015 – 31.12.2022	Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa)	01.03.2015-28.02.2022
Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud.
2015. aasta esimeses pooles kuulutas Sotsiaalkindlustusamet konkursi projektijuhi kohale ning võeti tööle ka koordinaator. 2015. aasta teisel poolel arendati välja pikaajalise kaitstud töötamise teenuse mudel koos sihtgrupi huvisid silmas pidava detailse teenusekirjeldusega. Viimase koostamisse kaasati ka potentsiaalsed teenuseosutajad (reha- ja erihoolekande asutused). Lisaks koolitati otseselt teenuse osutamisega seotud Sotsiaalkindlustusameti (edaspidi SKA) personal (projekti juhti, koordinaatorit ), et nad oleksid kursis sihtgrupi vajaduste ja teenuse olemusega ning oleksid valmis pakkuma klientidele kvaliteetset teenust. Läbi on viidud ka „KAITSTUD TÖÖTAMISE TEENUS“ hange. Riigihange oli jaotatud osadeks maakondade järgi. Pakkuja võis esitada pakkumuse ühele, mitmele või kõigile osadele. Üle Eesti jagati teenuseosutajate vahel 630 kohta. Nr Maakond Kliendi kohtade arv Maksimaalne pakkujate (teenuseosutajate) arv 1 Harjumaa 165 16 2 Hiiumaa 5 1 3 Ida-Virumaa 70 7 4 Jõgevamaa 50 5 5 Järvamaa 20 2 6 Lääne-Virumaa 30 3 7 Läänemaa 10 1 8 Põlvamaa 40 4 9 Pärnumaa 35 3 10 Raplamaa 15 2 11 Saaremaa 15 2 12 Tartumaa 80 8 13 Valgamaa 30 3 14 Viljandimaa 35 3 15 Võrumaa 30 3 Kokku 630 63 Teenuse eesmärk on pakkuda kliendile töö tegemise võimalust kaitstud ja kohandatud töökeskkonnas; tuge suundumisel tööturuteenustele; abi osutamist tööle saamiseks avatud tööturul. Hankega sai täidetud 479 kohta. Ida- Virumaal jäi täitmata 40 kohta ja Harjumaal 111 kohta. Klientidega töö algab 1. veebruarist 2016. Hetkel hange on tehtud aastaks, lisa hanget ei tehta. Kõik kohad mis jäid katmata teenuseosutaja poolt ja teenuseosutamise piirkonnad vaadatakse järgmise hanke tegemisel üle. 2016. aasta esimeses pooles alustati teenuse osutamisega. Jaanuaris sõlmis SKA hankelepingud 28 teenusepakkujaga pikaajalise kaitstud töö teenuse osutamiseks, mis katavad kõik maakonnad. Alates jaanuarist said sihtgruppi kuuluvad isikud esitada taotluseid pikaajalise kaitstud töö teenuse saamiseks. Sellest alates on esitatud üle 450 taotluse. Teenusele on suunatud 377 isikut, kellest mõned on teenuse tarbimise katkestanud. 2016. aasta esimeses pooles oli teenusel järjekorras 37 isikut. Teenuse käivitamiseks kulus aasta alguses oodatust rohkem aega, mistõttu on esinenud väiksemaid probleeme, kuid mis tänaseks on suuremas osas kõrvaldatud. Probleemseid kohti on tekkinud kaitstud töö teenuse osutamises seoses sellega, et teenuseosutajad ei ole ühtlaselt aru saanud kuidas toimub teenusele suunamine ja teenuse osutamine. Antud olukord on tänaseks kontrolli all. Hetkel ei ole kolm asutust 28-st alustanud pikaajalise kaitstud töö teenuse osutamisega, kuna ei ole leidnud piirkonnas sihtgruppi kuuluvaid kliente. Eesmärgiks on 2016. aasta teisel poolel tagada teenuse sujuvam elluviimine ning vabade teenusekohtade täitmine. Kolme asutuse teenusega alustamise viibimine ei sea ohtu kavandatud 2016. aasta saavutustaseme täitmist. Asutused, kes ei ole veel teenuse osutamisega alustanud: • Erivajadustega Inimeste Toetusühing Tugiliisu MTÜ ( Ida-Virumaa) • Virumaa Nõustamis- ja Aktiviseerimiskeskus MTÜ (Harjumaa) • Koduhooldus OÜ (Tartumaa) Kuna Sotsiaalkindlustusameti hinnangul „Kaitstud töötamise teenuse välja arendamine ja osutamine“ projekti projektijuht vajas väljavahetamist, lõpetati mais tööleping endise projektijuhiga ja kuulutati uus konkurss „Kaitstud töötamise teenuse välja arendamine ja osutamine“ projekti projektijuhi kohale. Eelarve täitmine tekkepõhiselt : 130 121,88 eurot. 2016. aasta teisel poolel jätkati kaitstud töötamise teenuse osutamisega ja edasiarendamisega. Toimunud on mõned muudatused projektiga seotud personali osas Sotsiaalkindlustusametis – vahetus projektijuht (uus projektijuht asus tööle juulis 2016) ning lisaks sellele võeti tööle veel üks koordinaator (oktoobris), kelle ülesandeks on kaitstud töö teenuse korraldamisel tehnilise toe pakkumine. Vaadati üle projekti korralduslik pool ja infovahetus partneritega, samuti koguti teenusepakkujatelt tagasisidet ja ettepanekuid kaitstud töö teenuse sisu ja korralduse kohta. Selle tulemusena on projekti elluviimise korralduslik pool muutunud sujuvamaks. Seisuga 31.12.2016 osutas kaitstud töö teenust 26 teenusepakkujat. Kaks teenuseosutajat (Koduhooldus OÜ ja Viruma Nõustamis –ja Aktiviseerimiskeskus) 28st pole teenusega alustanud, kuna neile ei tulnud sobivaid kliente. Kaitstud töö teenust on 2016. aasta jooksul saanud 474 inimest, kellest 31.12.2016 seisuga viibis teenusel 371 klienti. Teenuselt on lahkunud 102 klienti, neist 15% kas tööle avatud tööturul, õppima või tööturuteenustele. Teenuselt lahkumise olulisemateks põhjusteks on veel: kliendi terviseprobleemid (19%), kliendile ei ole töötamine kaitstud tingimustes jõukohane (21%), motivatsiooniprobleemid (20%), elukoha vahetus (5%), teenuse korraldus ei sobi, nt vajab pikemat õppimise aega (5%), klient jõudis vanaduspensioni ikka või suri (5%). Murekohaks ,seoses kaitstud töö teenuse hankega oli sõidutoetuse maksmine. Sotsiaalkindlustusamet oli valesti tõlgendanud sõidutoetuse maksmise korda, mille tulemusel nõudis klientidelt sõidutoetuse maksmiseks kuludokumente (piletid). 2016. aasta lõppuks oli probleem lahendatud. Sotsiaalkindlustusamet tegi sõidutoetuse maksmise osas ümberarvestust ja maksis klientidele välja vajalikud sõidutoetused ühikuhinna põhiselt. Paralleelselt kaitstud töö teenuse osutamise jooksva korraldamisega toimus septembris-oktoobris uue riigihanke ettevalmistamine. Vajadus uue kaitstud töö riigihanke läbiviimiseks tulenes esiteks sellest, et 2015. aastal läbiviidud riigihanke lepingud olid sõlmitud perioodiks kuni 31.12.2016. Teiseks, uue hanke korraldamine võimaldas kaitstud töö teenust edasi arendada, võttes arvesse teenuse käivitamise esimese aasta vältel saadud kogemusi ja teenuseosutajatelt laekunud tagasisidet teenuse sisu ja korralduse kohta. Olulisemaks täienduseks teenuse sisus on III etapi lisandumine – kui 2016.aastal hõlmas kaitstud töö teenus 2 etappi (kliendi sisseelamise etapp ja kaitstud tingimustes töötamine), siis alates 2017. aastast lisandub ka III etapp, mille eesmärgiks on puuduva töövõimega klientide toetamine nende siirdumisel avatud tööturule. Lisaks muudeti teenuse korraldust kaitstud töö sihtrühma eripärale vastavamaks. Riigihanke tulemused selgusid detsembris 2016, teenuse osutamine uute hankelepingute alusel algas jaanuaris. 2017. aasta esimesel poolel jätkati kaitstud töötamise teenuse osutamisega ja edasiarendamisega. Seisuga 31.05.2017 on pikaajalise kaitstud töö teenuse osutajaid 30. Kaitstud töö teenust on 2016. aasta algusest kuni 31.05.2017 saanud kokku 660 inimest, kellest 31.05.2017 seisuga viibis teenusel 466 klienti. Teenuselt on lahkunud 194 klienti (29,4% kõigist PKT teenusel viibinutest), neist 11,7% läks kas tööle avatud tööturul , õppima või muule teenusele (tööturuteenusele). Teenuselt lahkumise põhjusteks on veel: kliendi terviseprobleemid (15,9%), kliendile ei ole töötamine kaitstud tingimustes jõukohane (17,9%), motivatsiooniprobleemid 12,3%, elukoha vahetus (13,3%). Teenuse korraldus (nt pakkutavate tööde mitte sobituvus) ei sobinud 2,1%, klient jõudis vanaduspensioni ikka või suri 2,5%. Osa kliente lahkus 2016. aasta lõpus teenuselt seetõttu, et seoses uue hankega teenuseosutaja ei jätkanud (13,3% klientidest) ja uue teenuseosutaja juurde klient ei soovinud minna. 2017. aastal on 2,6% klienti lahkunud teenuselt, sest nende töövõime hinnati Töötukassa poolt osaliseks ja seetõttu langesid nad PKT sihtgrupist välja. 2017. aasta esimesel poolel on PKT teenuse osutamine toimunud 2016. läbiviidud uue hanke tingimuste kohaselt. Kuna selle hankega jäi jagamata 101 kliendikohta , siis aprillis 2017 kuulutati välja kordushange 6 maakonnas, et need kohad ära jagada teenuseosutajate vahel. Vabade kohtade tekkimine oli seostud sellega , et osad teenuseosutajad ei osutunud valituks uues hanges. 2017. aasta aprillis vahetus Sotsiaalkindlustusametis üks PKTga tegelev koordinaator (Tartus). 2016 asta oli suunatud teenuse käivitamisele, 2017. aastal on pööratud suuremat tähelepanu kaitstud töö teenuse sisulisele teenuse osutamisele, järelevalvet on teostatud 8 teenuse osutamise kohas. Hetkel järelevalve tulemused on olnud positiivsed. Paikvaatluse käigus vaadati kuidas klient teeb tööd , mis tööd teenuseosutaja pakub kliendile, kas see vastab lepingule, mis ruumides osutatakse kaitstud töö teenust. 2017. aastal jätkub pikaajalise kaitstud töö teenuse osutamine, eesmärgiks on teenust pakkuda võimalikult paljudele klientidele. 2017. poolaasta seisuga pakuti teenust eesmärgipäraselt, teenusel viibis kokku 466 klienti. 2017. aasta teisel poolel on põhitegevuseks olnud 2018 aasta hanke aktiivne ettevalmistamine, mis algas juba augustis teenuseosutajatelt tagasiside ja kommentaaride küsimisega. Saadud andmeid analüüsiti teenuse arendamise vajaduse valguses ( teenuse korralduslik pool, sihtgrupp /klient ja suunamine teenusele). Septembris toimusid Tallinnas ja Tartus PKT teenusepakkujate seminarid, mille üheks eesmärgiks oli ka teenusepakkujatega läbi arutada neilt tulnud tagasiside ja tehtud ettepanekud. Antud ettepanekuid arvestatakse PKT teenuse arendamisel ja katsetakse piloteerimise käigus. Koos Töötukassa ja Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskusega arutati edaspidiseid koostöövõimalusi teenuse arendamise ja piloteerimise eesmärgil. Kuna Astangu KRK on üks pikaajalise kaitstud töö teenuse osutaja, siis ei tohi nad samaaegselt osaleda teenuse arendamisel, ilma, et seaks hiljem ohtu riigihanke korraldamise läbipaistvuse. Aasta teises pooles jätkus teenuseosutajate külastus lepingutingimuste täitmise kontrollimiseks. Ühele asutusele tegi SKA lepingutingimuste täitmise rikkumiste eest leppetrahvi nõude. Igakuiselt toimub jooksvalt teenuseosutajate poolt esitatud arvete kontrollimine, klientide taotluste läbivaatamine, nende õigustatuse kontrollimine ning suunamiste ja järjekordade haldamine. 31.12.2017 seisuga oli PKT teenusele suunatud 2016-2017 aastaga kokku 869 isikut. 2017 aastal on I etapis viibinud 438 ja II etapis 475 klienti ning III etapis 7 klienti. Teenuselt lahkunud on erinevatel põhjustel 2017 aastal 169 klienti. Lahkumise põhjused jagunevad kolme liiki: a) teenuse lõpetajad (kliendid liikuvad edasi teisele tööturu teenusele), b) katkestajad (tervisliketel põhjustel, c) antud teenus (konkreetne pakutav töö lõik) ei sobinud kliendile. 2018. aasta esimesel poolel põhitegevuseks on olnud uute hankelepingute sõlmimine, lepingute muudatuste vormistamine, teenuseosutajate juhendamine, teenusele suunamine ja nõustamine erinevate probleemide lahendamisel ( klentidetoimiku vormistamine, sõidutoetuse maksmine , kliendi hindamine jne.) kokku jaotati 637 teenuskohta. Valgamaa ja Saaremaa osas pikendati 2017 aasta hankelepinguid kuni uute hanketulemuste selgumiseni. Valgamaa hanketulemuste (viitenumber 178990 ja 184505) kohta esitati VAKO –le kaebus, mille osas tegi VAKO otsuse, et Valgamaa hankepakkumiste hindamisel on tegevusjuhendajate töökogemust valesti hinnatud. Selle VAKO otsuse osa kaebasime halduskohtusse edasi. 26.märtsi Tallinna Halduskohtu otsusega tunnistati VAKO otsus kehtetuks. Ringkonnakohus andis 15.05.2018 teada, et jätab halduskohtu otsuse jõusse. 25.05.2018 kaebas Avitus otsuse edasi riigikohtusse. Kassatsioonikaebuses rõhub Avitus lisaks ka SKA ja riigi ebamõislikule käitumisele. Ebamõistlik olevat olukord, kus Sotsiaalkindlustusamet tellib teenust, mida SHS ei nimeta erihoolekandeteenuste ega muude teenuste hulgas. SKA eesmärgiks saavat olla üksnes SHS-is sätestatud teenuste tellimine, vastasel korral oleks tegu eelarveliste vahendite raiskamisega, mille osutamiseks ei ole riik kohustatud. Kassaator väidab ka, et PKT puhul on sisuliselt tegu SHS-s märgitud erihoolekande (töötamise toetamise) teenusega ja seepärast ei tohiks SKA sõlmida hankelepingut asutusega, kellel puudub erihoolekande tegevusluba. SKA kavatseb riigikohtule selgitada, et viimased väited on meelevaldsed, vastuolus hea õigusloome tava ja hangitava teenuse olemusega ning ebamõistlikult hanke pakkujate konkurentsi piirav. Selleks, et klientide teenuse saamine ei katkeks kohtuvaidluste ajal, pikendab SKA Valgamaa seniste PKT teenuseosutajatega 2017 aastaks sõlmitud hankelepinguid. Kuna igas maakonnas oli hankega kehtestatud teenuse osutamiseks rahaline limiit, siis uue RHS (Riigi Hange Seadus) kohaselt võis SKA äärmisel vajadusel Valgamaa teenuseosutajatega eelmist lepingumahtu suurendada kuni 50% ulatuses. Kui rahaline limiit täitub, katkeb ka teenuse osutamise õigus. Hetkel on lepinguid ja klientide suunamisi pikendatud mai lõpuni. SKA on Mai lõpuks külastanud paikvaatluse ja järelevalve valguses kokku 12 teenusepakkujat. Vastavalt kontrolli tulemustele ( puudusid kliendiallkirjad) on SKA teinud kahele asutusele leppetrahvi ja küsinud tagasi raha alusetult makstud teenuse osutamise eest. 28.02 toimus SKA juhtumikorraldajatele seminaar, mille eesmärk oli anda ülevaade PKT teenuse korraldusest ja arutada koordinaatorite ja juhtumikorraldajate koostöö edendamist. 21.03. toimusid kaks kohtumist Töötukassaga, kus arutati kaitstud töö teenuste (LKT ja PKT) arendusvajadust. Arenduste vajaduse selgitamiseks tellin Sotsiaalministeeriumi töö valdkond teenuse mõjuanalüüsi. Alates veebruarist tegeles SKA PKT teenuse arendamise ja uue hanke ettevalmistamisega. Uut hanget planeeritakse kaheks aastaks ja kuulutatakse välja septembris. Seis 31.05.2018 Teenusel olevaid isikuid kokku 590 sh hetkel teenusel I etapis 167 sh hetkel teenusel II etapis 422 sh hetkel teenusel III etapis 1 Järjekorras olevaid isikuid 57 Teenuse osutamise eest esitatud arveid (väljamakseteks teenuseosutajatele) 330 000 Maakondi, kus PKT osutatakse 14 (va Hiiumaa) Teenus osutavaid asutusi* 28 Asukohti, kus PKT teenust osutatakse 43 2018. a teisel poolel on kokku külastatud 28 teenusepakkujat, mõnda korduvalt. Kuna kõik asutused ei ole lepingutingimustest kinni pidanud, siis oleme 3 asutuse puhul näinud vajadust kohaldada leppetrahvi. Leppetrahv oli tehtud Tabivere Sotsiaalkeskusele, Hea Hoog SA-le, ja MTÜ Atchronil . Teenuse osutamise ebasobivates ruumides peatasime teenuse osutamist MTÜ Atchronil, kuni uute sobivate ruumide leidmiseni. Paaril korral on eksimused kõrvaldatud kreeditarve esitamise abil ja ühel korral oleme teinud ettekirjutuse peatamaks ebasobivas ruumis teenuse osutamise, kuna ruumi tingimused ei vastanud töö- ja tervisekaitse nõuetele (Tallinna Tugikeskusele Juks ja Tabivere Sotsiaalkeskusele. Samuti Hea Hoog SA vähendas meie märgukirja peale ühe kliendi pearaha arvelt). Teenust saavad kliendid on üldjuhul rahul ja rõõmsad, et neile võimaldatakse tööl käimist. Vähenenud töövõimega inimeste ettevalmistamine avatud tööturule siirdumiseks on teenuse raames toimunud, kuid avatud tööturule siirdunuid ning sinna püsima jäänud inimesi on olnud vähe (6 isikut). Alates 2018 teisest poolest on toimunud aktiivne PKT teenuse arendamine koostöös Sotsiaalministeeriumiga ja 2019-2020 aastaks teenuse hanke ettevalmistamine. Uute hankemuudatuste eesmärk oleks vähendada erihoolekandeteenuste teenusosade dubleerimist võimaldades keskenduda eelkõige tööoskuste ja -võimaluste arendamisele. Samuti sooviti teenusepakkuja jaoks muuta töökorraldus paindlikumaks, seda just klientide erinevate vajaduste ja eripäradega paremaks arvestamiseks. PKT teenuse kasutajate arv on aastate lõikes pidevalt tõusnud igas etapis. 31.12.2018 seisuga oli teenusel 640 isikut. Teenuse lõppeesmärgini ehk III etappi on jõudnud 6 isikut, kes töötavad avatud tööturul teenusepakkuja juhendamisel. Planeeritud oli 8, mis teeb 75%. 2019. aasta esimesel poolel teenuse piloteerimine on toimunud katkematult. 30.06.2019 seisuga on üle Eesti kaitstud töö teenusel erinevates etappides kokku 598 isikut, kellest 80% saab ühtlasi erihoolekandeteenuseid. Teenuse lõppeesmärgini ehk III etappi on aastate jooksul jõudnud 8 isikut, hetkel on kolmandas etapis 1 isik. Kuigi teenuse järjekorras on 119 isikut, on hetkel täitmata teenuskohti 81. Enamus järjekorras olevatest isikutest soovib minna kindla teenuseosutaja juurde (nt 50% soovib SA Hea Hoog juurde). 2016 2017 2018 2019 Kliendikohti (teenusekohti) 484 649 685 679 Järjekorras 35 27 108 119 Teenuseosutajaid (asutused) 26 34 29 26 PKT maakondi 14 (va Hiiumaa) 14 (va Hiiumaa) 14 (va Hiiumaa) 14 (va Hiiumaa) Teenuse osutamise asukohti (linnad, külad) 40 55 40 38 2019-2020 aasta kaitstud töö teenuse osutamise hanketingimustesse on sisse viidud mitmeid muudatusi. Muudatuste vajadust tingis asjaolu, et senine teenuse eesmärk ei olnud piisavalt selge ega mõõdetav. Samuti võis kaitstud töö raames tehtavaid eesmärgipäraseid tegevusi tõlgendada mitmeti ning need kattusid osaliselt erihoolekandeteenuste sisuga. Erinevate teenuste tegevuste dubleerimine ei ole majanduslikus mõttes otstarbekas ning hägustab piloteeritava teenuse tegevuste efektiivsuse hindamist. Kuigi mitmed hankesse sisse viidud muudatused ei olnud varasematele teenuseosutajatele meelepärased, laekus hankepakkumisi 41 asutuse poolt. Täheldasime, et enamustes pakkumustes taotleti teenuskohti varasemast suuremal hulgal. Olulisemad sisse viidud muudatused PKT teenuse piloteerimiseks aastatel 2019-2020: Lähtuvalt SHS-st osutatakse teenust vajaduspõhiselt ega dubleerita teiste sotsiaalteenuste tegevusi. PKT teenusel on kaks juhendamiskomponenti - tööjuhendamise komponent ja sotsiaalse toe komponent, mis on ühtlasi tasu suuruse maksmisel aluseks. PKT raames ei rahastata enam teenuseosa, mis on juba kaetud erihoolekande raames. (EHK teenuse kliendi pearaha on 20% võrra väiksem) Täpsustati teenuse eesmärgi saavutamise tingimusi. Teenuse II etapp lahutati kaheks – põhietapp (3 aastat) ja jätkuetapp (tähtajatu). II etapi põhiperioodi eesmärk on tööoskuste arendamine ning tööväljundi leidmine avatud tööturul. Etapi jätkuperioodil on rõhk tööoskuste säilitamisel, mille eest tasutakse pearaha väiksemas määras. Tõsteti juhendajate pädevusnõudeid ja lisati paindlikkust. Vähemalt 1 juhendaja meeskonnas omab kõrgharidust sotsiaalteadustes ja oskab iga kliendi puhul hinnata juhendamisvajaduse intensiivsust, eripära ning nõustab kolleege tegevuste planeerimisel. Klientidega tohib II etapis töötamiseks sõlmida ainult töölepingud, kuna VÕS-lepingud ei vasta oma iseloomult PKT teenuse tingimustele. See tingimus välistab edaspidi võimaluse tasuda klientidele tehtava töö eest vähem, kui on Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud minimaalne töötasu suurus. Töötegevused peavad olema reaalsed ehk tootma lisandväärtust. Teenuseosutajal on oma koostööpartnerid (tööandjad), kelle tellimusel kliendid tööd teevad. PKT II etapi töötegevusteks ei loeta igapäevaseid kodukeskkonna tegevusi, nt Sotsiaalhoolekande seaduses loetletud erihoolekandeteenuse tegevused, mida erihoolekande kliendid teevad oma eluruumides (nt koristamine, puude tuppa toomine, köögitööd, pesu pesemine jmt.), ei ole abikõlbulikud PKT II etapis, küll aga loetakse need tegevused sobivaks teenuse I etapis isiku tööoskuse hindamiseks ja kujundamiseks. Projektimeeskonna tegevused ja tähelepanekud 2019 esimeses pooles Järjepidevalt on toimunud teenuseosutajate juhendamine ja nõustamine erinevate probleemide lahendamisel. Vastavalt vajadusele on muudetud hankelepinguid, et teenuse osutamine toimuks hanketingimuste kohaselt ja oleks kontrollitav. PKT koordinaatorite põhitegevuseks on igakuiste arvete ja aruannete kontrollimine ja jooksvalt klientide teenusele suunamine. Jõudu mööda on külastatud teenusepakkujaid, et kontrollida teenuse osutamise vastavust hankelepingu tingimustele. 2019 aastal on külastatud 5 teenusepakkujat, märkimisväärseid rikkumisi ei tuvastatud, kuid teenuse sisu kvaliteedi osas on küsitavusi tekkinud. Hoiame neid asutusi juhtumikorraldajate abiga suurema tähelepanu all. Saaremaa asutuste soovikohaselt jagasime märtsis välja veel 6 teenuskohta, mis jäid hankega maakonnas esialgu välja jaotamata. Veebruaris tundsid Töötukassa Tartu osakonna juhtumikorraldajad huvi Sotsiaalkindlustusameti teenuste vastu. Toimunud kohtumistel sai tutvustatud ja selgitatud pikaajalise kaitstud töö teenuse korraldust ja eesmärki. 2018 aasta lõpus suurenes SKA-s juhtumikorraldajate koosseis, mistõttu toimus jaanuaris teenust tutvustav koolitus, et anda ülevaade PKT teenuse sisulist, muudatustest ja SKA poolsest korraldusest. Teenusepakkujad on vestlustes toonud esile, et suuremaks takistuseks, miks kliendid ei jõua teenuse III etappi on, klientide võimetele sobilikke töökohtade vähesus kui ka asjaolu, et tööandjad (sh teised töötajad) ei soovi psüühikahäirega inimesi oma kollektiivi. Paljud asutused osutavad teenust vaid miinimum määras, so vastavalt etapile 20h või 40h kuus. Peamiseks põhjuseks on, et enamik kliente ei teeni oma produktiivsusega miinimumtasu välja või ei ole neile sobilikku tööd piisavalt anda. Soovime sügisel Töötukassa kaitstud töö arendajatega vahetada kogemusi ja arutada klientidele sobivate töökohtade leidmisvõimalusi. 2019 aasta teises pooles toimus PKT teenuse pakkumine ootuspäraselt. Teenust osutavaid asutusi on jätkuvalt 26, teenuse pakkumise asukohti (linnad, külad) 39, sh mõni neist asukohtadest on teenuseosutajate koostööpartnerite ehk tööandjate ruumides. Juulist alates hakkas osaliselt klientidel täituma 3. aasta pikkune periood teenuse II etapis viibimisest. PKT teenuse II etapp jaguneb põhiperioodiks, mis kestab kuni 3 aastat ja jätkuperioodiks, mis on tähtajatu. Peale põhiperioodi lõppu suundub klient teenuse III etappi, lahkub teenuselt või jätkab töötamist teenuseosutaja juures ilma intensiivse sekkumise ja arendamiseta. Teisel poolaastal hindasid teenusepakkujad II põhietapi tähtaja täitumise tõttu 109. kliendi tööga toimetulekut, neist 87 suunati edasi jätkuetappi, 4 isikut teenuse III etappi ja 18. isiku puhul leiti, et nad ei ole võimelised oma tööga miinimumtasu välja teenima ning hinnati teenuselt välja( nt vaipade punumine, pakendamine jne.). Positiivne on asjaolu, et 2019 aasta jooksul on teenuse III etapis osalenud 12 isikut, mis on varasematest aastatest parim tulemus. Neist 2 on suundunud iseseisvalt tööle avatud tööturule, 1 naases elukoha vahetuse tõttu tagasi teenuse II etappi, 1 jätkab töötamist töötamise toetamise teenuse abil, 8 inimest jätkavad avatud tööturul töötamist PKT teenuseosutaja toel ka 2020 aastal. Kokku on teisel poolaastal teenuselt lahkunud 148 isikut, kellele PKT teenus ei ole osutunud sobilikuks. Sh vabanenud kohtadele, on kokku suunatud teenusele 155 uut klienti. PKT teenusepakkujatest suurim, (ca 23 % kliendibaasist) SA Hea Hoog, pakub töötamise võimalust enamasti AS Hoolekandeteenused kogukonna- ja ööpäevase toetusevajadusega klientidele, hindas PKT teenuse mittesobivaks 106–le kliendile, asemele suunati SA Hea Hoog juurde teenusele 69 uut klienti. Sellises määras kliendibaasi vahetumine osutus ootuspäraseks, kuna varasema teenusepakkujatelt saadud info põhjal oli teada, et märgatav osa teenuse klientidest ei ole suutelised eesmärgipäraselt tasuvaid töötegevusi tegema. 31.12.2019 seisuga on üldine teenusesaajate suhtarv jäänud samaks – erinevates etappides kokku 586 inimest. Teenusepakkujate kontrollkülastusi on 2019 aastal teostatud 6-le asutusele ( Keeru, Hea Hoog, Keila Sotsiaalkeskus, Virumaa Tugiteenus ( Väike Maarja, Tapa), Valga Abikeskus. Kontrolli tulemusel olulisi rikkumisi ei tuvastatud, mõnedel puhkudel jagati tähelepanekuid ja soovitusi teenuse osutamise läbipaistvuse parandamiseks ( paremini täita osavõttu lehte, põhjalikumalt kirjutada lahti kliendi hindamist toimikusse). PKT teenuse järjekorras on 114 isikut, neist 21 ei soovi või ei saa teenusele asuda või on juba hõivatud tööga mõne teise teenuse raames. Osad kliendid on sattunud eelisjärjekorda kuna teenuseosutaja ei osutunud valitus uues hankes ja teise teenuseosutaja juurde nad ei soovi minna, sellised kliendi on pandud eelisjärjekorda. Teenuse osutamise aruannete kontrollimine ja klientide teenusele suunamise koordineerimine on toimunud järjepidevalt. 2019. aasta PKT teenuse osutamise osas on teenusepakkujate aruannete alusel võimalik täheldada, et suurem osa teenuse klientidest töötab II etapi raames teenuse minimaalses mahus ehk 40 h kuus. Seda nähtust võib tingida asjaolu, et alates 2019 aastast peab kaitstud töö teenuse raames tehtava töö eest tasuma töölepingu alusel klientidele VV poolt määratud minimaalset töötasu. Täpsed põhjused vajavad veel selgitamist kas teenuseosutajad ei suuda klientidele sobilikke töövõimalusi leida või ei ole kliendid pakutavaks tööks oma suutlikkuse poolest võimelised. 2019 aasta lõpuks on PKT teenusel osalenud kokku ca 1500 inimest. 2020 aasta esimese poole aasta tegevused: 30.06.2020 seisuga oli pikaajalise kaitstud töö erinevates etappides üle Eesti kokku 570 isikut. Neist 35 I etapis, 436 II etapis, 90 II jätkuetapis ja 9 III etapis. Lisaks on 2020.a esimeses pooles 3 isikut suundunud avatud tööturule, kuid loobunud toest, mida pakub III etapp ning 1 isik jätkanud töötamist avatud tööturul peale III etapi lõppemist. 74% PKT-l osalejatest on ka mõne erihoolekandeteenuse kasutaja. 2020.a veebruaris PKT teenusepakkujate seas läbiviidud küsitluse tulemused näitasid, et teenusepakkujate hinnangul on PKT sihtgrupiks isikud, kellel on väga suur juhendamisvajadus, mis ajas oluliselt ei vähene ning seetõttu on keeruline neil jõuda ka avatud tööturule ja välja teenida töölepinguga kaasnevat miinimum tunnitasu. Teenuseosutamist 2020.a esimeses pooles mõjutas oluliselt 12.03.2020-17.05.2020 Eestis koroonaviiruse leviku tõkestamiseks kehtestatud eriolukord, mille tõttu osad töökeskused olid suletud ning suurel osal klientidel oli soovituslik liikumispiirang. Mittekontaktsel moel teenuse osutamine kaugjuhendamise teel ei ole kooskõlas teenuse eesmärgi ega selle olemusega, mistõttu ei saanud sel viisil teenuseosutamist aktsepteerida. Eriolukord ja selle alusel kehtestatud piirangud mõjutasid vahetult PKT raamlepingu nõuetekohast täitmist ning seetõttu pakkus SKA teenusepakkujatele lepingu peatamist, mille 9 asutust vastu võtsid. Teised asutused jätkasid osaliselt töötegevuste pakkumist klientidele, kes soovisid töötamist jätkata, rakendades Terviseameti poolt antud soovitusi. Teenusepakkujatelt saadud tagasiside näitas, et kliendid väärtustavad PKT raames töötamist ja mõtestatud tegevused on väga olulised psüühilise stabiilsuse säilitamisel. Need kliendid, kes olid sunnitud eriolukorras teenuselt eemal olema vanuse, terviseriski või hoolekandeasutuses elamises tingitud piirangute tõttu, ootasid väga uuesti tööle asumise võimalust. Maikuus vahetus projektijuht seoses senise projektijuhi ajutiselt teisele ametikohale siirdumisega. 17.06.2020 toimus Tartus seminar PKT teenusepakkujatega. Seminarile registreeruti 21-st asutusest ja kohale tulid 26 inimest 19-st PKT teenust pakkuvast asutusest. Räägitud sai sellest, kuidas PKT teenusel seni on läinud ning mida on oodata tulevikus. PKT teenusepakkujate suurem ühine huvi oli just teada saada, kas PKT teenuse rahastamine jätkub ning millistel tingimustel. Esinema oli kutsutud TÜ Sotsiaalteadusliku Rakendusuuringute Keskuse esindajad, kes tutvustasid Sotsiaalministeeriumi poolt tellitud kaitstud töö uuringu lõppraportit ning teiste riikide kaitstud töö kogemust. 2020.a esimeses pooles on PKT teenusele suunatud 80 isikut ja erinevatel põhjustel teenuselt lahkunud 93 isikut. Uusi kliente eriolukorras PKT teenusele ei suunatud. Levinumad PKT teenuse katkestamise põhjused on PKT mittesobimine või suutmatus välja teenida min. tunnitasu (43%), tervisest tulenevad põhjused (11%), kolimine või teisele teenusele suundumine (11%), suutmatus täita teenuse ajanorme (10%) ja kliendi sooviavalduse alusel (8%). Järjepidevalt toimub teenuse osutamise aruannete kontrollimine ja klientide teenusele suunamise koordineerimine ning teenuse osutamise tulemuste analüüs uue hanke ettevalmistamiseks. 2020.aasta teises pooles jätkus PKT osutamine teenusepakkujate poolt ootuspäraselt. Samuti on toimunud jooksvalt aruannete jm dokumentide kontroll ja klientide teenusele suunamine, suunamisotsuste lõpetamine ning teenuseosutajate nõustamine. Sügisel taas levima hakanud COVID-viirusest hoolimata jätkati teenuseosutajate poolt klientidele sobiva töötamisvõimaluse pakkumist, aidates sellega kaasa klientide stabiilse elukorralduse säilimisele nii palju kui võimalik. Sellegipoolest on aasta lõpus näha, et viiruse levikust põhjustatud suurenenud ärevuse ja hirmu tõttu on klientidel raskem täita teenusel osalemiseks seatud osalemisnõudeid ning teenuselt puudumised on sagedasemad ja pikemad, millest tulenevalt on osadel kaasnenud teenuselt väljalangemine või teenusest loobumine motivatsiooni languse ning tervise halvenemise tõttu. Näiteks kui 1.11.2020 seisuga oli PKT teenusel 634 inimest, siis aasta lõpuks oli teenusel osalejate arv langenud 619-le. 31.12.2020 kuupäeva seisuga oli teenuse I etapis oli 76 isikut, II etapis 400 isikut, II jätkuetapis 138 isikut ja III etapis 5 isikut. 2020.aasta teises pooles on tehtud külastusi 8 teenusepakkuja juurde. Kontrollkülastused kujunesid nõustavateks, olulisi rikkumisi ei tuvastatud. Vestlustel saadud tagasiside nii teenusel osalejatelt kui ka vahetut klienditööd tegevatelt spetsialistidelt annab kinnitust teenuse olulisusest, andes vähese töövõimega inimestele võimaluse tunda end tööd tehes vajalikuna. Mitmes töökeskuses oli positiivne näha, et on tehtud investeeringuid seadmetele ning loodud toetav töökeskkond, kus tehtavate töövaldkondade ja/või tööprotsesside valik on mitmekesine. 2020.aasta esimeses pooles kuni sügiseni osaleti SOM töörühmas, mis töötas välja kaitstud töö teenuse tulevikustrateegiat. Loodud said alternatiiivsed teenusesüsteemi mudelid ning toimusid arutelud nii kitsamas töörühmas (SOM, SKA, Töötukassa, Astangu KRK) kui laiemas ringis koos teenusepakkujate, ELVL ja EPIKoja esindajatega. 22.10.2020 avaldati RHR-is uus hange PKT teenuseosutajate leidmiseks 2021.aastaks, mille ettevalmistamine oli viimasel poolaastal üheks põhitegevuseks. Hanke väljakuulutamise järel sai korraldatud hanget tutvustavad infopäevad: esimene Tallinnas Rahvusraamatukogu saalis ning teine SKYPE kaudu. Uues hankes ei planeeritud teenusesse suuri sisulisi muudatusi ning soovime uuel hankeperioodil kaasata rohkem SKA teenuste konsultante klientide PKT teenuse sobivuse hindamisel enne teenusele suunamist. Sooviga jaotada kõik 700 kliendikohta sai tehtud suuremad hankepiirkonnad ning et rohkem väärtustada PKT raames tegutsevaid kvalifitseeritud spetsialiste, lisasime hindamiskriteeriumitesse võimaluse saada lisapunkte läbitud koolituse eest. Detsembris sai sõlmitud lepingud 21 teenusepakkujaga 2021.a PKT teenuse osutamiseks. 2021a. esimeses pooles jätkus teenuse osutamine ja teenuse osutamise koordineerimine katkematult ning aprilli lõpuks oli teenuse 700st teenuskohast 651 täidetud. Aasta esimeses kvartalis otsiti koostöös RTKga lahendust viimase hankega tekkinud olukorrale, kus pakkumuste hindamise pingereas alla jäämise tõttu jäid peamiselt nägemispuudega inimestele teenust osutanud asutused lepinguta, millega omakorda kaasnes seni teenusel viibinud nägemispuudega inimeste teenuselt välja jäämine. Osaline lahendus sai leitud kahe asutuse koostöös ja aprillist jätkasid 7 endist MTÜ Pimedate Töökeskus Harineri PKT teenuse klienti töötamist vajaliku juhendamisega III etapi toel Märtsis küsiti teenuseosutajatelt, kuidas nad tulevad teenuseosutamisega toime viiruseohust tingitud piirangute tingimustes. Hoolimata nakatumisnäitajate kõrgest tasemest pidasid teenusepakkujad teenuseosutamise peatamist viimaseks lahenduseks. Teenust osutati arvestades piiranguid ja Terviseameti soovitusi – kasutati isikukaitse- ja desovahendeid ning ruumide regulaarsemat tuulutamist, muudeti töögraafikuid et oleks tagatud kohapeal hajutatus ja samuti vähendada võimalusel kliendi ühistranspordi kasutamise vajadust nakatumisriski vältimiseks, vesteldi klientidega sagedamini nii reeglite meelde tuletamiseks kui ka stressi maandamiseks. Mõned töökeskused pidid lühiajaliselt ka uksi sulgema seoses nii töötajate kui klientide haigestumisega. 31.03.2021 viidi läbi teenuseosutajatele veebis infoseminar, kus teemadeks olid muudatused võrreldes eelmise hankeperioodiga, sagedasemad eksimused teenuseosutamisega seotud dokumentide täitmisel, põhjalikumalt käsitleti teenusel viibiva kliendi käekäigu regulaarse hindamise eesmärki ja hinnanguvormi täitmist ning aktiivset vastukaja sai pikaajalise kaitstud töö tuleviku teema. Teenuseosutajad soovivad saada teadmist, mis saab kaitstud töö teenusest edasi ja kuidas planeeritavad sammud võivad mõjutada neid ja nende kliente. Peale liikumispiirangute leevenemist alustati teenuseosutajate külastamisi lepingulise järelevalve tegemiseks. Kahel kuul on külastatud kuute teenuseosutajat kaheksas teenuse osutamise asukohas. Järelevalve käigus on esitatud pretensioon kahele asutusele ja ühele asutusele on see koostamisel. Suurem avastatud eksimus on olnud osavõtulehtede nõuetekohase täitmise puudumine, mistõttu vähendab kindlustunnet esitatud andmete õigsuses. Lepingulise järelevalvega on plaanis aktiivselt jätkata. Uue lepinguperioodi alguses selgus, et mõned teenuseosutajad küsisid pakkumuses oluliselt rohkem kliendikohti kui suutsid lepinguperioodi alguses täita. See on esitanud väljakutseid teenuse sihtgruppi kuuluvate isikute ülesleidmiseks ja teenuseosutajad on teinud koostööd KOV-ide, erihoolekandeteenuste osutajatega, töötukassaga ning on lisandunud teenuse saamise võimalus ühes omavalitsuses, kus varem teenus kättesaadav ei olnud. 30.06.2021 seisuga on pikaajalise kaitstud töö teenusel 654 isikut, neist I etapis 71, II etapis 424, II jätkuetapis 148 ja III etapis 11. Vaid 24% klientidest ei kasuta paralleelselt mõnda erihoolekandeteenust. Pikaajalist kaitstud töö teenust osutatakse 21 teenuseosutaja poolt 25 omavalitsuses ja 44 töökeskuses, lisaks ka omavalitsuste territooriumil ning avatud tööturu koostööpartnerite juures. 2021.a. teises pooles toimus järjepidev PKT teenuse osutamine ja teenuse osutamise koordineerimine. Teenuse osutamise lepingulise järelevalve raames tehti 11 töökeskuse külastust, üks neist 2021.a korduskülastus. Olulisi rikkumisi ei tuvastatud, piirdusime tähelepanu juhtimisega mõnele kohustusele (kliendi töösuutlikkuse regulaarne hindamine ja hinnanguvormi saatmine, teavitamiskohustus kui klient pikemalt puudub jm) ning andsime soovitusi teenuse korralduslikes küsimustes (osavõtulehtede, aruandevormi täitmine jm). Külastustel saadud tagasiside klientidelt teenuse kohta on alati olnud positiivne, kliendid on toonud vestluses välja just selle, et neil on võimetekohane töö, viibivad seltskonnas ning saavad lisasissetulekut. Teenuseosutajate sage mure on PKT teenuse klientide vähene töösuutlikkus, aeglus korraliku töötulemuse saamisel, mistõttu neile makstavat töötasu doteeritakse enamasti PKT teenuse eest makstavast pearahast. Sügisel alustasime koostöös RTK-ga uue hanke ettevalmistamist, kuid projekti jätkumise rahastusotsus viibis. Hanke väljakuulutamise hilinemine oleks omakorda põhjustanud 2022.a esimestel kuudel teenuse katkemise klientide ja teenuseosutajate jaoks. Seetõttu tehti teenuseosutajatele ettepanek teenuse osutamise lepingute tähtaja pikendamiseks kuni 28.02.2022.a. Kõik 21 teenuseosutajat võtsid ettepaneku vastu ning novembri lõpus sõlmiti vastavad lepingumuudatused. 16.12.2021 kuulutas RTK välja hanke 2022.a PKT teenuseosutajate leidmiseks ning 27.12.2021 toimus veebi teel hanget tutvustav infopäev. Uues teenuse hankeperioodis on kõige suurem muutus teenuse ülesehituses, omavahel on kokku viidud II jätkuetapp ja III etapp ning liigutud sellega töötamise toetamise teenusega integreerumise suunas. Viimast poolaastat iseloomustab suur PKT teenuse kasutajate keskmine arv kuus, nt juuli lõpus oli teenusel 672 klienti. Teenusesaajate arv vähenes aasta lõpus, mille põhjuseks oli otsus mitte suunata detsembrist teenuse I etappi uusi inimesi, et hoida eelarvet kontrolli all ning vältida klientides segadust lühikeste tähtaegadega suunamisotsuste saamisel. 31.12.2021.a seisuga oli teenusel 633 inimest, neist I etapis 31, II põhietapis 396, II jätkuetapis 192 ja III etapis 14. 2016-2021.a lõpuni on projektis kokku osalenud 1808 inimest. 2021.a toimus pikaajalise kaitstud töö teenuse osutajatega 2 suuremat veebikohtumist – märtsis veebiseminar ja detsembris uue hanke infopäev. Igal kohtumisel on teenuse sisu ja korraldus olnud olulisteks teemadeks. Samuti toimub teenuseosutajate külastustel, lisaks lepingulise järelevalve tegemisele, aktiivne tagasiside küsimine teenuse tulemuslikkuse, tugevuste ning nõrkuste kohta. Pikaajalise kaitstud töö korraldamisesse on alati olnud kaasatud Sotsiaalkindlustusameti konsultandid, kelle tööülesannete hulka kuulub teenuse sihtrühma kuuluvate isikutele teenuse tutvustamine, kliendi jaoks sobivaima teenuseosutaja välja selgitamine, kliendi esmane teenusevajaduse ja motivatsiooni hindamine. 2021.a jooksul toimus projekti meeskonna ja teenuste konsultantide 3 veebikohtumist, kus on teemadeks olnud teenuse korraldus, klientide teenusevajaduse hindamine, teenusele suunamine, projekti hetkeseis ja tulevikusuunad. Teenuste konsultante on kaasatud osalema ka teenuseosutajatele suunatud veebikohtumistel. 2021.a alguses oli plaanis KOVi sotsiaaltöötajatele teavitustööd teenuse sisust teha, kuid see jäi ära kuna sel hankeperioodil oli kliendikohtade täituvus väga hea ning teenuseosutajate sõnul olid nad KOVidele enda poolt pakutavat teenust juba tutvustanud. Teenuseosutajatele on antud soovitusi KOVidega aktiivsema koostöö tegemisel nii teenust vajavate klientide kui ka sobivate tööde leidmiseks. 28.02.2022.a lõppes PKT teenuse osutamine pikendatud tähtajaga hankelepingute alusel. Hankeperioodi lõppemisel oli teenusel 613 inimest: I etapis 11, II etapis 369, II jätkuetapis 218 ja III etapis 15. 2022.a hanke tulemused tehti avalikuks 21.-22.veebruaril ja päris mitmed teenuseosutajad said vähem kliendikohti kui hankepakkumuses küsisid ning seetõttu pidid tegema valiku klientide hulgas, kellele teenuseosutamist uuel hankeperioodil jätkata. 199 inimesel lõppes teenus veebruari lõpuga ja neist 158 inimese teenuse lõpetamine oli otseselt seotud asutuses kliendikohtade arvu vähenemisega või teenuseosutaja uues hankes mitte jätkamisega. 2022.a teenuse lõpus oli küsitud pakkujatelt ka andmeid selle kohta, kellega tehakse koostööd teenuse kasutajatele sobiva töö leidmiseks ning omatoodangu turustamiseks ning kuidas tehakse koostööd KOVidega. Suurem osa teenuseosutajatest kirjeldasid KOViga tehtava koostöö olulisust keerulisemate kliendijuhtumite lahendamisel ja ka uute klientide leidmisel. Kuid on ka teenusepakkujaid, kes on leidnud KOVi kaasabil teenuse klientidele sobivaid töövaldkondi, tehakse heakorratöid omavalitsuse territooriumil või tehakse töid KOVi allasutustes (nt puhastusteeninduse valdkonnas), osutatakse KOVile teenust (nt kolimisteenus) või valmistatakse KOVi tellimusel meeneid. Levinuimad töövaldkonnad pikaajalise kaitstud töö teenuse klientidele sobivate tööde nimistus on allhanketööd (komplekteerimine, pakendamine jm lihttöö), omatoodangu valmistamine (käsitöö, puutöö jm), väli- ja sisekoristustööd ning toitlustusvaldkond (köögi abitööd). Senise teenuse piloteerimise tulemused on näidanud, et läbi aastate on väga väike osa inimesi pikaajalise kaitstud töö teenuse abil jõudnud ja jäänud tööle avatud tööturule. Sellest saab järeldada, et kaitstud töö teenus oma olemuselt liigitub pigem hoolekandevaldkonna alla. Töötegemisel on oluline roll teenusekasutajate sotsiaalse- ja majandusliku toimetulekuvõime parandamises ning kindlasti aitab vähendada nende inimeste hooldusvajadust ning ka aktiivravi vajadust. Teenusekasutajatel on tahe töötada kuid nende töösuutlikkus on sageli madal ja nad ei teeni oma tööga välja miinimum tunnitasu. Samuti on teenuse osutajatel keeruline leida tulusaid töid, millega teenusekasutajad toime tulevad. Siiski on asutusi, kes tulevad paremini toime toodete ja teenuste turustamisega, allhanketööde ja koostööpartnerite leidmisega. Vaja on tõsta teenuseosutajate teadmisi ja oskusi sotsiaalse ettevõtlusega tegelemiseks. Antud TATist tegevuse piloteerimine lõppes 28.02.22, edaspidi toimub teenuse üleviimine riigi süsteemi aastaks 2024. 01.03.22-31.12.2023 aastatel piloteeritakse teenust uuest perioodist, piloodi eesmärk on PKT teenust integreerida toetatud teenuste süsteemi.
Tegevuse nr ja nimetus	2.1 Kaitstud töötamise teenuse välja arendamine, osutamine ning abivahendite kasutamise võimaldamine
Alamtegevuse nr ja nimetus	2.1.2 Abivahendite kasutamise võimaldamine
Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa)	01.01.2016 – 31.12.2020	Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa)	01.08.2015-31.05.2020
Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud.
2015. aasta teisel poolel toimus ettevalmistus 2016. aastaks. Reaalne teenusesaamine algab 2016. aastast. 2015. a. toimusid kokkusaamised teenuseosutjatega , kus tutvustati antud tegevuse reegleid, räägiti lahti korralduslik pool, ESFiga seotuid aruandluste esitamist ja andmete kogumist. Abivahendite kasutamise võimaldamise teenuse vahendusel on aastal 2016 planeeritud abivahendite ostmist ja üürimist võimaldada hinnanguliselt 13 325 inimesele. Teenuse osutamisega seotud kulude aluseks on abivahendite hinnad, mis põhinevad varasematel kogemustel. Kulu arvutamisel on arvestatud eeldatava hinnakasvuga 5% aastas. 2016 aasta esimeses pooles Sotsiaalkindlustusamet sõlmis Abivahendeid müüvate ja rentivate asutustega lepingud, mille alusel tuleb asutustel esitada seireandmed tööealiste isikute kohta järgneva kuu 5.kuupäevaks. Kuna asutused ei esita kõikide teenuse saajate kohta andmeid, tuleb Sotsiaalkindlustusametil kontrollida vastava kuu tehinguid AVE (abivahendite müük ja üürimine) programmist. AVE programmist ei saa tööealistele osutatud teenuste kohta andmeid automaatselt ja programmis olevad andmed on puudulikult sisestatud. Kuna on kavandatud, et AVE kantakse SKAIS2 üle, siis tuleb teha põhjalik andmesisestus AVEsse, et sealt oleks võimalik tõeseid andmeid kätte saada. 5 kuuga on abivahendite teenuse saajaid üle 5600 isiku. Mai kuu andmed on veel osalised ja AVEst kontroll on täielikult teostamata, seetõttu puudub täpne arv. Tänu sellele on olnud probleemiks ka arvete väljamaksmine, tänaseks on see olukord kontrolli all. Antud tegevuse hinnang on rahuldav , esimese poolaastal tegevuste ellu viimisel on esinenud probleeme, kuid vaatasime korraldusliku poole üle ja aasta lõpuks planeeritud indikaator saab täidetud. 2016.aasta teises pooles jätkus Sotsiaalkindlustusametil koostöö abivahendeid müüvate ja üürivate ettevõtetega, et abivahendeid vajavatele isikutele abivahendite üürimise ja müügi teenus toimiks tõrgeteta. Oluliseks sammuks 2016.aastal oli see, et novembri kuuks sai likvideeritud alates 2012.aastast alguse saanud järjekord kuulmisabivahenditele. Kuigi ka eelnevatel aastatel olid eelisolukorras kuulmisabivahendi saamisel tööealised inimesed, siis 2016.aastast sai tööealine isik ettevõttesse pöördumisel koheselt temale vajaliku abivahendi. II poolaastal vähenes igakuine uute isikute sisenemine tegevusega liitumisel. Teisel poolaastal oli igakuiseid liitujaid keskmiselt 500-550 isikut. Müüdavatest abivahendi liikidest on töövõimelises eas isikud vajanud kõige enam ortoose ja proteese, põetus- ja hooldusvahendeid ning kuulmisabivahendeid. Üüritavatest abivahenditest on kõige suurem liikumisabivahendite osakaal ning põetus- ja hooldusabivahendid. Tööealistele ja aktiivselt tegutsevatele inimestele on abivahendite võimaldamine TAT tegevusena olnud väga positiivne ja võimaldab nende paremat toimetulekut nii tööturul kui igapäevases olmes. Innovaatiliste abivahendite kasutamise võimaldamise eesmärgiks on olnud võimaldada inimesel taotleda abivahendeid, mida abivahendite määruse loetelus ei ole välja toodud või on loetelus toodud toodetest oluliselt keerukamad ja kallimad. Enne abivahendite uut korraldust ja ESF vahendite lisandumist oli taoliste vahendite kompenseerimine väga piiratud. Konkreetsete loetelu väliste vahendite või tavalistest abivahenditest keerukamate ja kallimate abivahendite saamiseks tuleb inimesel esitada taotlus SKA-le, kes teeb põhjendatud juhtudel toetava eriotsuse. 2016. aastal tegi SKA eelkirjeldatud eriotsuseid 198 korral, millega kompenseeriti inimesele näiteks selliseid innovaatilisi lahendusi nagu trepironija, striimer, pööramisplaat põlvetugedega, silmajälgimisseade jne 2016.aasta lõpuks oli abivahendite saajate arv 8821. 2017.aasta esimeses pooles analüüsiti abivahendite üüri ja müüki tööealistele isikutele 2016.aastal. Ajavahemikus 01.01.2016–31.12.2016 kanti osalejate seiretabelisse kokku 8810 inimest. Osalejate tabelisse kanti tööealised isikud Sotsiaalkindlustusameti lepingupartnerite aruannete alusel, mis tuli neil esitada eelmisel kuul tegevusega liitunute kohta järgneva kuu 5.kuupäevaks. Seireandmed ei olnud sel ajal koheselt AVE-st kontrollitavad ja nii on sattunud seiretabelisse ka valede inimeste nimed ja andmed, kellele enamikul juhtudel on loodud AVE-sse kliendiprofiil, kuid tehinguid ei ole tehtud ja nad ei ole reaalselt abivahendeid saanud. Valede kannete puhul seiretabelis tuleb need read märkida kustutamisele. Selliseid ridu 2016.aasta kohta osalejate tabelis on 98 ja need on märgitud kustutamisele. Käesoleva aasta veebruari lõpuks on tehtud AVE andmebaasi tööealiste seire jaoks täiendavad arendused, mis võimaldavad juba täpsemat andmete kontrolli. Käesolevast aastast ei pea ettevõtted enam Sotsiaalkindlustusametile eraldi tööealiste seire aruannet esitama, vaid koos tehingutega laetakse tööealiste andmed (lisaks isikuandmetele ka tööhõive staatus, osalemine koolitustel/kursustel, kodutu/ eluasemeturult tõrjutu, kontaktandmetest telefoninumber ja e-posti aadress) AVE-sse. Andmebaasist on nüüd võimalik tööealisi välja võtta vastavalt valitud ajaperioodile ja ühtlasi saada ka vajaminevad seireandmed, kui ettevõtted on need korrektselt AVE-sse laadinud. Kui teenuseosutaja laeb andmeid vigaselt, palub SKA koordinaator neid paranda või täpsustada. 2017.aastal suurenes inimeste jaoks abivahendite kättesaadavus. Kui eelmisel aastal olid SKA lepingupartneriteks traditsioonilised abivahendeid müüvad ja üürivad ettevõtted, siis sel aastal liitusid teenuse osutamisega kaks suurt apteegiketti: Apotheka ja Benu ning veel mitmed tervisekeskused ja apteegid. Kokku on käesoleval aastal SKA-l 89 lepingupartnerit, kes teenindavad abivahendeid vajavaid inimesi. Abivahendite osas toimub pidev areng, need muutuvad täiuslikumateks ja inimesele järjest mugavamat toimetulekut võimaldavamateks. Abivahendite määrus on samuti ajas arenev dokument, mida muudeti 2016.aastal ja ka käesoleval aastal muudetakse/täiendatakse määrust, et sinna lisada uusi ja kaasaegsemaid abivahendeid ning täpsustada nende kättesaadavuse võimalusi. Esineb juhte, kus inimene vajab abivahendit, mis ei ole määrusesse kantud. Sel juhul on inimese taotluse alusel võimalik rakendada erimenetlust ka määruseväliste abivahendite osas. Üldjuhul kompenseeritakse määrusevälistest abivahenditest esmase prioriteetsusega abivahendeid. Esmase prioriteetsusega abivahend on inimese eluks hädavajalik abivahend, mille puudumine takistab iseseisvat toimetulekut, tekitab täiendavaid tervisekahjustusi ning sellest lähtuvalt suurenevad ravi ning hoolduskulud ja kulutused abivahenditele. Abivahendi kasutus on igapäevane ning inimene kasutab seda suurema osa ärkvelolekuajast. 2017. esimese poolel, perioodil 01.01.–30.04.2017 (4 kuud) oli lisandunud tööealisi uusi tegevusega liitujaid 1677 inimest. Tööealised isikud on enim ostnud ortoose ja proteese ning üürinud liikumisabivahendeid. 2017. aasta teisel poolel oli Sotsiaalkindlustusametil lepingupartneritena abivahendeid müüvaid ja rentivaid ettevõtteid 101. Ühega, OÜ Rehort, leping lõpetati SKA poolselt kuna ettevõtte tehingud ei olnud läbipaistvad ja ilmnesid õigustühised arvete esitamised. Kuna eelmised lepingud olid enamuse ettevõtetega sõlmitud kaheks aastaks, st 2017-2018, siis on partnerite arv 2018.aastal suhteliselt sarnane ja teenust pakub 97 ettevõtet. SKA tegeleb pistelise järelevalvega , mille käigus võtab inimesega ühendust ja täpsustab üle saadud abivahendi nimetust ja maksumust. Alustati analüüsiga mis vaatleb kahe aasta põhjal tööealiste abivahendeid saanud isikuid elukohtade ja abivahendite gruppide (ISO koodide) alusel eesmärgiga teada saada kuidas abivahendite kasutajad paiknevad üle Eesti ja milliseid abivahendeid kõige enam kasutatakse. Analüüs peaks valmima 2018 lõpp. Sellel perioodil on tööealisi abivahendite saajaid kokku 13299 inimest, kellest tegevuse alustajaid 2016.aasta korrigeeritud andmetel on 8674 ja 2017.aasta 11 kuuga 4625. Nendest inimestest on tegevuse lõpetajaid/katkestajaid kokku 1433. Neist surma tõttu kokku 608 inimest, kellest 249 suri 2016.aastal ja 359 2017.aastal. Teenuse katkestamise/lõpetamise peamiseks põhjuseks on antud teenuse edaspidist mitte vajadust. 2018.aasta esimeses pooles põhi rõhk on läinud analüüsile mis alustati 2017a lõpp. Kavas on analüüsida kahe aasta põhjal tööealiste abivahendeid saanud isikuid elukohtade ja abivahendite gruppide (ISO koodide) alusel, eesmärgiga teada saada kuidas abivahendite kasutajad paiknevad üle Eesti ja milliseid abivahendeid kõige enam kasutatakse. Analüüsi andmeid kasutatakse riigi eelarve planeerimisel väljumisel ESFist. Aastatel 2016 ja 2017 oli abivahendeid saavaid isikuid kokku 13299. 2016.aastal oli igakuiseks teenusele sisenejate keskmiseks arvuks 723 inimest kuus, 2017.aastal oli 418 inimest kuus ja 2018.aasta 5 kuud (jaanuar kuni mai) on olnud keskmine kuus sisenejate arv 298. Teenusele sisenejate andmed on analüüsitud ka kohalike omavalitsuste kaupa. Ainus kohalik omavalitsus, kus 2 (2016-2017) aasta jooksul ei olnud ühtegi abivahendi saajat on väike Piirissaare vald. Samuti on analüüsitud millisest põhabivahendi grupist abivahenditeenusele sisenemisel abivahend soetati. Kõige suuremaks abivahendite grupiks on ortoosid ja proteesid, mis moodustavad ligi 44 %, enesehoolde- ja kaitseabivahendid on üle 24 %, suhtlus – ja teabevahendid, optilised abivahendid on 15 % jne. Abivahendite jaotus peagruppide kaupa 2016 – 2017 Abivahendid inimese raviks ja lamatiste vältimiseks 112 Ortoosid ja proteesid 6007 Enesehoolde- ja kaitseabivahendid 3324 Personaaalsed liikumise abivahendid 1875 Abivahendid majapidamistöödeks 7 Kodu ja muud ruumid 149 Suhtlus- ja ja teabevahendid, optilised abivahendid 2056 Esemete ja seadmete käsitsemise abivahendid 34 Esemed keskkonnategurite parandamiseks 12 Muud abivahendid 111 Kokku 13687 Tegelikult võib üks inimene kasutada mitmeid erinevaid abivahendeid, kuid antud tabel näitab seda ISO koodi, millega inimene sisenes teenusele. On inimesi, kes peale ühe abivahendiliigi midagi muud ei kasutagi, kuid samas on inimesi, kes on selle 2 aasta jooksul kasutanud kuni 10 erinevat ISO koodi omavat abivahendit. Lõplik abivahendite kasutamisese analüüs peab valmis saama 2018a. lõpp. 2018 a. teisel poolel sai valmis abivahendite kasutamise analüüs. 2018.aasta 11 kuuga sisenes teenusele 3780 uut tööealist abivahendi kasutajat, kellest osa samal aastal ka väljus:139 surma tõttu ja 55 inimest sai vanaduspensioniealiseks. Jätkuvalt on enim taotlejatest ortooside ja proteeside kasutajad, suhtlusvahendite (peamiselt kuuldeaparaadid) vajajad ning enesehoolde ja kaitseabivahendite kasutajad. Ortoosid ja proteesid 1750 Enesehoolde ja kaitseabivahendid 711 Liikumisabivahendid 449 Suhtlus- ja teabevahetuse abivahendid 747 Muud 123 2018.aastal oli Sotsiaalkindlustusametil üle 90 partnerettevõtte, kes müüvad ja üürivad abivahendeid isikutele, kes neid vajavad. Koostöö toimub lepingute alusel. Kuna oleme kohustatud tagama, et meie partnerettevõtted tagavad ka ESF-i teavituse oma teenindusruumides ning kasutavad avalikus ruumis kasutatavatel abivahenditel kleebiseid, siis on tehtud kontroll-külastusi erinevate ettevõtete teeniduskohtadesse. 2018.aastal sai külastatud kokku 33 ettevõtte 49 teeninduskohta erinevates linnades: Tallinn, Tartu, Võru, Põlva, Jõgeva, Narva, Kohtla-Järve, Jõhvi, Rapla, Haapsalu jne. Suuremates ettevõtetes, kus kauplused ja klienditeenindused erinevates linnades, Sotsiaalkindlustusameti abivahendite koordinaator tegi ettevõtete juhtkondadele kokkuvõtte ja andsin tagasisidet nähtu osas. Suuremaid puudusi ei olnud (mõnes kohas vale suurusega ESF teavitus plakat on üleval, ESF kleepsete otsa saamine jne.). Eelkõige oli rõõm, et inimesed, kes otseselt klientidega kokku puutavad, on empaatiavõimelised, tunnevad abivahendeid, oskavad nõustada ja soovitada ning igas mõttes klienti aidata. Kokkuvõtted said tehtud järgmistes ettevõtetes: OÜ Invaru, Tervise Abi OÜ, Inkotuba MTÜ ja OÜ Itak. 2019.aasta esimese poole tegevused: Praktika käigus on välja tulnud abivahendi süsteemi korralduses täpsustamist vajavaid kohti ja nii on tehtud muudatusi ka abivahendite loetelus. Üheks suuremaks muudatuseks oli see, et hoolekandeasutustes viibivate inimeste jaoks laieneb osade abivahendite kättesaadavus. Näiteks on sellest aastast võimalik soetada mähkmeid riigipoolse soodustusega. 2019. aasta jaanuaris jõustusid määruse muudatused, millega suurendati uriini absorbeerivate abivahendite (mähkmed, sidemed) piirlimiiti 120 tükini ühes kalendrikuus. Imavate aluslinade piirlimiiti suurendati 30 tükini ühes kalendrikuus ning lisati juurde eraldi ISO-kood pestavatele aluslinadele, mida on võimalik osta kuus kaks tükki. Lugemis- ja töövalgustite, valgusfiltrite, binoklite ja teleskoopide, punktkirjavarustuse, punktkirja kirjutusmasinate, daisypleierite, hääljuhendavate diktofonide, arvuti ekraanisuurendustarkvara, punktkirjakuvarite, tekstituvastustarkvara, arvuti ekraanilugemise tarkvara, tarkvara uuenduste abivahendite vajaduse tuvastajate ringi laiendati ning nende abivahendite vajadust saab nüüdsest tuvastada ka perearst. Alates detsembrist 2018 on võimalik isikliku abivahendi kaarti taotleda mugavalt sotsiaalkindlustusameti kodulehe kaudu, sisestades veebilehele abivahendit vajava isiku andmed ning kaardi kättetoimetamise aadressi. Joonisel on välja toodud seiresse sisenenute osakaal vanuseliselt (2016-aprill 2019). Perioodil mai kuni november 2019 sisenenud isikute arv oli 2329. Need sisenejad moodustasid samal perioodil kõigist selles vanuserühmas riigi osalusega abivahendeid saanud inimestest 35,99%. Kokku oli nimetatud perioodil abivahendeid saanud inimeste arv 43 713, neist tööealised moodustasid 14,8%. Alates 1.juulist 2019 on võimalus abivahendi tõendeid väljastada ka õdedel, kes on läbinud 14-tunnise õdede täiendkoolituse, mida korraldab Sotsiaalkindlustusamet. Nii kursusele registreerumine kui ka õppimine toimub ainult e-keskkonnas. 2019.aastal väljastati täiendkoolituse läbimise kohta tunnistus 206 õele. Selle koolituse läbinud õdedel on võimalik tuvastada põetus- ja hooldus- ning lihtsamate liikumisabivahendite vajadust. Õdedele antud õigus osade abivahendite vajadust tuvastada vähendab näiteks perearsti tööd, kuna sageli on just õde see, kelle poole inimene oma murega pöördub. Alates 1.oktoobrist 2019 jõustusid mitmed abivahendite määruse muudatused. Olulise muudatusena laiendati märgatavalt abivahendite ringi, mille puhul kaotati korduvtõendi vajadus. See tähendab, et tõendi kehtivuse lõppedes ja abivahendi kaardil varasema tehingu olemasolu korral, ei ole vajalik uue tõendi esitamine. Näiteks ei ole korduvat tõendit enam vaja ühe- ja kahe käega käsitsetavate käimisabivahendite, käsi- ja elektriliste ratastoolide, kärude, libistamislaudade ja –mattide, vanni- ja dušitoolide, kateetrite, siibrite, potikõrgenduste, eriistmete, elektrilise reguleerimisega voodite, toetusabivahendite, dialoogiseadmete ning tööealiste sihtgrupil uriini absorbeerivate abivahendite (sidemed/mähkmed/imavad ja pestavad aluslinad) puhul. Vanaduspensioniealistel inimestel puudub uriini imavate abivahendite ostmisel ka esmase tõendi vajadus. Riigi osaliselt kompenseeritavate abivahendite loetelu korrastati. Loetelust võeti välja treening- ja ergomeeterjalgrattad, varbasirutajad ja -toed, mittelibisevad alused, sõrmikud ja labakindad, kolmerattalised standardsed pedaalidega jalgrattad, helistamistarvikud, abivahendid lõikamiseks, hakkimiseks ja tükeldamiseks, lugemis- ja töövalgustid, raamatutoed ja -hoidjad. Lisaks korrastati piirhindu. Suurendati abivahendite ringi, millele väljastatud tõend laieneb ka selle abivahendiga tihedalt seotud teistele abivahenditele (näiteks madratsid lamatiste vältimiseks ja muud tooted lamatiste vältimiseks). Tehti täpsustusi loetelus olevate abivahendite selgitustes (näiteks täpsustati, et intiimpesugeel võib olla veega maha pestav) ja kompenseerimise tingimustes (näiteks on kommunikatsioonivõimendit võimalik edaspidi soetada ainult eriotsuse alusel). Alates 1.jaanuarist 2020 rakendus nõue, mille kohaselt peavad Sotsiaalkindlustusametiga lepingut omavad abivahendi müügi ja/või üürimisega tegelevad ettevõtted tagama ettevõtte igas müügipunktis minimaalselt ühe spetsialisti olemasolu, kellel on abivahendi spetsialisti kutsetunnistus (abivahendi spetsialisti kutsega on võrdsustatud järgmised spetsialistid: proviisor, farmatseut, tegevusterapeut, füsioterapeut, optometrist, audioloog). Nõude eesmärgiks on tagada inimese vajadustele vastav ja kvaliteetne teenus. 2019 a teises pooles pistelist kontrolli on tehtud viies erinevas abivahendit väljastamis punktis nt. Tallux OÜ, Lartim OÜ, Itak abivahendid, Lifegear OÜ, JalaAbi OÜ. Rikkumisi mis vajaksid lepingu lõpetamist pole tuvastatud. Kontrolli eesmärgiks oli vaadata üle teenuseosutaja dokumentatsiooni säilitamise õiguspärasust, kas hinnakirjad e ole aegunud, kas nad on õiged. Samuti vaadati üle rentimisele suunatud abivahendite remontimist tõestatavad dokumentatsiooni, kas remont oli tehtud õigepäraselt ja sellega seotud kulu on aktsepteeritav. 2020.aasta esimese poole tegevused: Alates 1.jaanuarist 2020 rakendus nõue, mille kohaselt peavad Sotsiaalkindlustusametiga lepingut omavad abivahendi müügi ja/või üürimisega tegelevad ettevõtted tagama ettevõtte igas müügipunktis minimaalselt ühe spetsialisti olemasolu, kellel on abivahendi spetsialisti kutsetunnistus (abivahendi spetsialisti kutsega on võrdsustatud järgmised spetsialistid: proviisor, farmatseut, tegevusterapeut, füsioterapeut, optometrist, audioloog). Nõude eesmärgiks on tagada inimese vajadustele vastav ja kvaliteetne teenus. 2019. aastal sisenes kalendrikuus keskmiselt 343 inimest (2016. aastal keskmiselt 723 inimest, 2017. aastal keskmiselt 418 ja 2018.aastal keskmiselt 345 inimest kalendrikuus). Perioodil detsember 2019 kuni aprill 2020 sisenes 1 335 isikut. Sisenejate arvud perioodil detsember 2019 kuni mai 2020 on välja toodud joonisel nr 1. Vabariigi Valitsus kuulutas 12. märtsil välja eriolukorra, et tõkestada koroonaviiruse levikut Eestis. Eriolukord kestis kuni 17. maini 2020. Eriolukord on mõjutanud ka abivahendite soetamist ja uute sisenejate arvu. Märtsis oli uusi abivahendite teenusele sisenejaid 240, aprillis 107 ja mais 221. Kokku oli abivahendite saajaid 2019.aastal 55 960, neist tööealised (ehk ESF) inimesed moodustasid 16% (ehk 9 216). Kulu tööealiste abivahenditele oli 3 650 494 ehk 28% kogukulutustest. Seoses tekkinud eriolukorraga võimaldati ettevõtetel soodustusega müüdavate igakuiste abivahendite (mähkmed, sidemed, kateetrid) inimesteni toimetamiseks kasutada pakiautomaate ja kullerteenust. Seejuures oli ettevõttel kohustus inimeselt uurida varasemalt tehtud tehingute kohta. Kuna ettevõttel on kohustus teha isikliku abivahendi kaardile tehingust kanne ja seda ei olnud võimalik kullerteenust või pakiautomaati kasutades vahetult teha, siis pandi ettevõttele kohustuseks eriolukorra lõppedes 30 päeva jooksul soodustustustega tehtud tehingute osas dokumentatsioon korda teha. SKA kontrollib dokumentide korrasolu. Ehkki eriolukorra ajal olid Sotsiaalkindlustusameti klienditeenindused suletud, oli isikliku abivahendi kaarti võimalik inimestel taotleda SKA kodulehel oleva taotluse vormi kaudu. Kõik SKA elektroonilised kanalid ja infotelefonid töötasid sel ajal tavapäraselt. 01. aprillil 2020 jõustus apteegireform. Apteegireformist tulenevalt suurenes SKA lepingupartnerite arv 67 ettevõtte võrra. Seisuga 19.06.2020 on SKA-ga lepingu sõlminud 157 ettevõtet ning teeninduskohti üle Eesti on 449. Alates 01.06.2020 jätkatakse tegevust TAT „Abivahendite kasutamise võimaldamine“ alusel Joonis nr 1 Tegevuse nr ja nimetus 2.1 Kaitstud töötamise teenuse välja arendamine, osutamine ning abivahendite kasutamise võimaldamine Tegevuse nr ja nimetus 2.1.2 Abivahendite kasutamise võimaldamine Alamtegevuse nr ja nimetus 2.1.2.1Juhtkoerte koolitamine ja teenuse kirjelduse ning korraldusskeemi väljatöötamine Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.03.2017–31.12.2020 Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.03.2017-31.05.2020 Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud. 2017.aasta esimeses pooles tegevuse elluviimine on läinud edukalt. Kohtuti kõigi osapooltega nii Tallinnas kui Tartus. 25.05 toimus juhtkoerte koolidega esimene ümarlaud Tallinnas, kus arutati juhtkoerte süsteemi tulevikku ja kitsaskohti. Samuti on kohtutud hanke spetsialistiga. Koostöö hanke spetsialistiga jätkub, et saaksime hanke välja kuulutada sügisel. Kogu eelnev tegevus on vajalik olnud, et saada piisavalt sisendit juhtkoerte teenuse kirjeldamiseks ja süsteemi välja töötamiseks. Kuna antud valdkond on olnud eelnevalt reguleerimata, siis on kõigil osapooltel ( juhtkoerte koolitajad Tallinnas ja Tartus) tekkinud palju probleeme ja omavahelisi pingeid. Koostöökohtumised jätkuvad, et kaasata erinevaid osapooli ja arvestada (nii palju kui võimalik) erinevate osapoolte huvidega. Projektijuht on osalenud Euroopa Standardi koostöökohtumisel kui Eesti esindaja. Kohtumise eesmärgiks oli projektkomitee asutamine Eesti Standardikeskuse juurde. Projektkomitee nimetuseks sai Abi-ja Juhtkoerte meeskondade ja koolitajate kompetentsi nõuded. Komitee asutamise eesmärk oli osaleda aktiivselt Euroopa juhtkoerte standardi koostamisel. See on vajalik, et olla kursis uue Euroopa Juhtkoerte Standardi koostamisega ning vajadusel kommenteerida kavandit/tööplaani. Eesti projektkomitees on kaasatud erinevad osapooled, oleme esindanud Eestit Euroopa Standardi koosolekul Viinis 16.05.2017. Eestile on edastatud vajalikud dokumendid, et standardi loomisel kaasa rääkida ja arvamust avaldada ning muudatuste sisse viimisel hääletada. SKA eestvedamisel loodi töögrupp terminoloogia ühtlustamiseks. 2017. aasta teisel poolel toimus esmane juhtkoerte teenuse kirjelduse väljatöötamine. Kirjeldust täiendati piloodi käigus. Kirjelduse väljatöötamisel olid kaasataud nii teenuseosutajate esindajad kui ka teenusetarbijad. Viidi läbi juhtkoerte soetamise ja väljaõppe teenuse hange. Teenuse kirjeldus oli hanke alusdokumendiks. Teenuseosutajatega sõlmiti raamlepingud kaheks aastaks. Lepingud on sõlmitud SA Juht- ja Abikoerte Kooliga ja MTÜ Abikoerte Keskusega. Alustati koolituse ettevalmistamisega mis on mõeldud juhtkoerte treeneritele. Antud koolitus baseerub välismaapraktikale, kana Eestis pole sarnast koolitust varem tehtud/korraldatud. 2018 aasta esimeses pooles on 10 juhtkoera taotlejat saanud positiivse otsuse. Hetkel on koerad kas hoiukodudes või väljaõppes. 24.01.18 toimus juhtkoerte teemaline ümaralud SKA-s, kus olid kohal veterinaarid, juhtkoerte treenerid ja teenuseosutajad, SOM esindajad. Arutati teenuse korraldusliku poolt. 2.02.18 toimus juhtkoera teenust tutvustav infotund Tallinnas Tallinna linnaosadele, 14.03 toimus infotund Tartus. 18.02-20.02 projektijuht tutvus Kuopios Soome juht -ja abikoerte süsteemiga, et saada ülevaade ka teiste maade praktikast. 9.04 toimus Tartus juhtkoerte ravikulude osas kohtumine EMÜ-s veterinaaride ja juhtkoerte treeneritega. 17.05 toimus Brüsselis taas Euroopa juhtkoerte standardi arutelu, kus osales üle 20 riigi. Täiendatud on juhtkoera taotluse ja juhtkoera treeneri kinnituskirja vastavalt saadud tagasisidele. EMÜ veterinaarid on koostanud juhtkoerte ülevaatamiseks/hindamiseks monitooringupõhja, mida saab kasutada juba piloodis, kuid mis on ka aluseks tulevikus, kui teenus on määruses kajastatud. Monitooringupõhi on vajalik, et koerad oleksid hinnatud veterinaararstide poolt ühistel alustel. Hetkel tundub ka vajalik juhtkoeri kindlustada, et vähendada hilisemaid kulusid vaegnägijatele ja et koerad püsiksid võimalikult kaua terved ja saaksid õigeaegselt ravi (et nende nö kasutusaeg oleks võimalikult pikk). Selle osas käib rahandusministeeriumiga läbirääkimised. Samuti on uuritud abikoerte teemat laiemalt rahvusvaheliselt ja on selgunud, et üksikud riigid toetavad ka osaliselt abikoeri.. Pilootprojekti esimese 1,5 aasta järel võib öelda, et teenuse kirjeldus vajab tulevikus täiendamist ja parandamist struktuuri mõttes. Juhtkoera taotlemine tundub olema piisavalt lihtne. Vajalik on jätkata koostööd ja saada tagasisidet kogu protsessi kohta ehk kuni inimene saab juhtkoera enda kasutusse, et selguksid kõik kitsaskohad. Samuti on vajalik jätkata info kogumist abikoerte teemal maailmapraktikast. 2018. a teisel poolel uusi juhtkoera taotlusi ei esitatu, kuna osadel jätkub abivajajatel jätkub Hasardist rahastatav teenus. Kokku on jätkuvalt 11 taotlust. Kaks koera läbisid juhtkoera eksami ja lähiajal saavad inimesed need juhtkoerad enda kätte. Juhtkoerte esimesel eksamil testiti väljatöötatud eksami vormi. Testimise eesmärgiks oli välja selgitada kas antud vorm vastab kõikidele tingimustele ja katab teenusega seotud vajaliku informatsiooni teenuse edaspidise arendamiseks ja vajadusel ka muudatuste tegemiseks. Valmistatud ette info määruse jaoks, et vanaduspensionärid saaksid 2019. a abivahendite süsteemist juhtkoera taotleda (sh tingimused, et sobiks juhtkoer sobiks riigi abivahendite süsteemi). Määruse regulatsioon laieneb kogu sihtgrupile kes peaksid vajama juhtkoerte teenust, kuid kuna piloodi sihtgrupp on ainult tööealised isikud, jõustus määrus hetkel ainul vanaduspensionäride suhtes. 2019.aasta esimese poole tegevused: Ettevalmistused Austria spetsialisti Eestisse toomiseks ja kogemuskohtumise korraldamiseks. Juurde tulnud on üks 1 taotlus, ehk hetkel on 13 juhtkoera taotlejat piloodis. Toimunud on juhtkoerte eksam, mis on läbitud positiivselt. Kokku on juhtkoerte eksameid olnud kolm. Tallinnas toimus kogemuskohtumine Austria juhtkoerte süsteemi edendaja Karl Weissenbacheri ja meie juhtkoerte treenerite vahel. Arutati erinevate riikide eripärasid ja tutvustati, kuidas Austrias juhtkoerte kasutajad valget keppi juhtkoeraga liikudes kasutavad. Samuti tutvustati juhtkoerte eksami vorme ja elemente. Eesmärk on , et tulevikus oleks teenistuskoerte juht võimeline meie juhtkoeri hindama eksami ajal. 2019.aasta teise poole tegevused: Toimunud on veel kaks juhtkoerte eksamit, mis on läbitud positiivselt. Kokku on toimunud 5 juhtkoerte eksamit. Oleme kaasanud eksameid hindama Andres Suurküla, kes on teenistuskoerte koertejuht. IV kvartali algusest jõustus määruse muudatus abivahendite süsteemis. Muudatus oli vajalik selleks, et peale pilooti oleks meil jätkusuutlik teenus tagatud nägemispuudega inimestele. Määrus jõustus 01.10.2019. Toimus teenuseosutajatega kokkusaamine 17.10 SKA-s. Kus tutvustati muudatusi ning tulevasi tegevusi seoses uue määrusega. Pilootprojekti raamhanke leping sai pikendatud, kuna kõik pilootprojekti raames teenusele sisenenud koerad ei ole jõudnud veel III etappi , teenuselt väljuda. 2018-2019a. soetati kokku 13 koera. 2020.aasta esimese poole tegevused: Juhtkoerte koolitamine ja teenuse kirjelduse ning korraldusskeemi väljatöötamine tegevuse alt lõpetati koerte koolitamine ning alatest alates 01.01.2020 on pilootprojekti käigus koolitatud juhtkoerad lisatud Sotsiaalkaitseministri määrusesse nr 74 „Abivahendite loetelu, abivahendite eest tasu maksmise kohustuse riigi poolt ülevõtmise otsustamise ja erandite tegemise tingimused ja kord ning abivahendi kaardi andmed“. 2020 aasta on ülemineku aasta, mille käigus viiakse projekti käigus eelnimetatud määrusse üle ka juhtkoerad ,kes on koolitatud väljaspool pilootprojekti. Tegevuse nr ja nimetus 2.1 Kaitstud töötamise teenuse välja arendamine, osutamine ning abivahendite kasutamise võimaldamine Alamtegevuse nr ja nimetus 2.1.3 Sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse osutamine. Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.05.2017–31.12.2018 Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.05.2017-31.12.2018 Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud. 2017.aasta esimeses pooles: ESF-i toetusmeetme rakendamisega alustati 01.05.2017. Koostöölepingud sõlmiti 110 rehabilitatsiooni teenuse osutajaga 115-st. Sisuliselt võivad tööealiste inimeste rehabilitatsiooniga tegeleda kõik rehabilitatsiooniteenuse osutajad, kuna tööealisi inimesi võib leida igast teenusesaajate sihtgrupist. Loobunud asutuste hulgas on selliseid, kelle klientuuri hulka ei kuulu tööealisi inimesi. Asutuste informeerimiseks on korraldatud kaks infopäeva: 10. mail toimus see Tallinnas ja 11. mail Tartus. Infopäevadel tutvustati ESF reegleid , selgitati lahti mis on ESF teavitus ja kuidas seda tuleb jälgida, lepingute muudatused, sihtgruppi jne. Seni on suurimaks probleemiks olnud rehabilitatsiooniteenuse osutajate kohanemine ESF-i nõuetega. Esmalt sisenejate ankeedi täitmisel esineb rohkelt vigu (väljad jäetud tühjaks, andmed ebatäpsed). Iga probleemi puhul on asutustele antud individuaalset tagasisidet ja juhendatud olukorda lahendama. Vajadusel on kontakteerutud ka kliendiga ja täpsustatud puuduolevaid andmeid. Puudusena võib nimetada ka Sotsiaalkindlustusameti töötajate kohati lünklikku informeeritust ESF-i nõuetega seotud detailidest. Selle osas toimub pidev info vahetus nii telefoni teel kui kirjavahetusel. Hetke seisuga on sotsiaalse rehabilitatsiooni teenust osutatud 595 inimesele. 2017. aasta teisel poolel sõlmis Sotsiaalkindlustusamet lepingud kahe uue rehabilitatsiooniteenuse osutajaga, mis osutavad teenuseid ESF sihtgrupile. 2017 aasta lõpu seisuga on kokku 112 rehabilitatsiooniteenuse asutust, kes, pakuvad teenust ESF vahenditest. Rehabilitatsiooniasutused on ESF nõuetega harjunud, kuid endiselt esineb vigu ankeetide täitmisel. Probleemiks on tühjaks jäetud väljad ja kordusankeedid. Vigade parandamiseks on asutusi nõustatud e-kirja ja telefoni vahendusel. Nõustamine on kandnud vilja ja esitatud teenuseosutaja aruanded on paranenud. 31.12.2017 seisuga on rehabilitatsiooni teenust saanud ESF vahenditest kokku 2289 isikut. Antud näitaja jäi alla planeeritava, põhjuseks on see , et teenusega alustati mitte jaanuarist vaid maist 2017. 2018. aasta esimeses pooles jätkus rahastus sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuste jaoks ESF vahenditest. 2017a lõpuga lõppes kaheaastane periood, millega aegusid suures hulgas rehabilitatsiooniteenuse suunamisotsused, mille alusel võtab riik tasu maksmise kohustuse üle, kuna otsuste maksimaalne kehtivus on kuni kaks aastat. 2018a alguses oli teenusel ligikaudu 3800 tööealist ning aprilli lõpu seisuga oli neid ligikaudu 3200 (SKA andmed). ESF vahendite kasutus on olnud 2018a esimeses pooles madal, mille põhjuseks võib olla eelnevalt toodud suunamisotsuste lõppemine, teenuseosutajate juures olev järjekord kui ka see, et lõppenud suunamisotsusega inimesed peavad pöörduma juhtumikorraldaja juurde hindamisele, et pääseda uuesti teenusele mistõttu viibib nende teenuste saamine. 2018. a teisel poolel suunati kokku teenustele 2495 tööealist inimest. Teisel poolaastal suunatute arv oli 1618. Vanusegruppide lõikes jaotusid teenustele suunatud järgmiselt: 16-24 aastaseid 542 25-54 aastaseid 1322 55+ aastaseid 631 Eelarve täitumine on olnud väiksem prognoositust ka teisel poolaastal. Põhjusteks on väiksem inimeste suunamiste arv teenustele. Inimesed käivad juhtumiskorraldajate juures endiselt hindamistel, kus paljudel puhkudel saavad inimesed aru, et nad vajaksid teisi meetmeid enda tervise parandamiseks ning võtavad enda taotluse tagasi ja saavad abi mujalt. Juhtumi korraldajate süsteemi rakendamise tagajärjel on sanatoorse ravi ning üksteenuste vajadusega/sooviga inimesed saadetud abi saama teistesse kohtadesse, kus nende abi saamine on eesmärgipärasem, kiirem ning efektiivsem. Endiselt võivad teenustele saamist mõjutada järjekorrad teenuseosutajate juures. Samuti mõjutab teenustele minemist suvine periood ning kindlasti ka käesoleva aasta eripära, väga pikalt kestnud soe periood, mil inimesed on aktiivsemad ning ei soovi sellel perioodil teenustel käia. Teenustele suunamine küll kasvas teisel poolaastal, kuid inimeste teenuste kasutus polnud eriti kõrge. Kuna teenuse alustamise aeg pole fikseeritud, siis võivad 2018 teisel poolel suunamisotsuse saanud inimesed alustada teenuseid 2019 aasta jooksul. Tegevuse nr ja nimetus 2.1 Kaitstud töötamise teenuse välja arendamine, osutamine ning abivahendite kasutamise võimaldamine Alamtegevuse nr ja nimetus 2.1.4 Erihoolekandeteenuse osutajate koolitused. Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.01.2020– 31.12.2022 Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.01.2020-31.12.2022 Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud.
2020.aasta esimeses pooles – ettevalmistav etapp Projekti tegevuste ettevalmistamisega alustati 01.01.2020. Koolitushanke ettevalmistamine Sotsiaalkindlustusametis toimus 01.03.2020 – 20.07.2020. Hanke ettevalmistamiseks viidi 23.-31.03.2020 läbi turu-uuring, milles osales 5 potentsiaalset pakkujat. Hanget ette valmistades uuriti ka võimalust läbirääkimistega väljakuulutamiseta hankemenetluse läbiviimiseks ja konsulteeriti sellel teemal RTK ja Rahandusministeeriumiga. Otsustati siiski korraldada väljakulutamisega hange, et tagada olemasoleva konkurentsi efektiivne ärakasutamine. Koolitushanke menetlemine RTKs toimus 21.07.2020 – 30.07.2020, hange kuulutati välja 30.07.2020 ja pakkumuste esitamise tähtaeg oli 19.08.2020. Hanke esemeks on koolituste korraldamine ja läbiviimine tegevusjuhendajatele, kes töötavad raske, sügava või püsiva kuluga psüühikahäirega inimestega ning kes vastavad Sotsiaalhoolekande seaduses tegevusjuhendajatele esitatud nõuetele. Koolitus 1 on “Raskesti mõistetava käitumise juhendamine“ - 48 tundi; 140 koolitujat Koolitus 2 on „Toimetulek agressiivse käitumisega“ - 24 tundi; 630 koolitujat Koolitus 3 on „Nõustamisoskuste koolitus tööks alkoholisõltuvusega inimestega“ - 52 tundi; 560 koolitujat. Hankes esitati pakkumusi järgmiselt: koolitus 1 – 5 pakkumust; koolitus 2 – 4 pakkumust; koolitus 3 – 4 pakkumust. Leping Hoolekande Ekspertiisi- ja Nõustamiskeskusega koolituse „Raskesti mõistetava käitumise juhendamine“ läbiviimiseks sõlmiti 30.10.2020. Leping Verge Eesti OÜ-ga koolituse „Toimetulek agressiivse käitumisega“ läbiviimiseks sõlmiti 29.10.2020. Leping koolituse „Nõustamisoskuste koolitus tööks alkoholisõltuvusega inimestega“ läbiviimiseks sõlmitakse 2021. aasta jaanuaris, kui on selgunud täiendava rahastamise võimalus, sest pakkumuse maksumus ületas eelarves ettenähtud maksumust. 2020. aasta teises pooles – koolituste ettevalmistamine ja läbiviimine Koolitus „Raskesti mõistetava käitumise juhendamine“ aruandeperioodil ei toimunud, toimus teavitustöö ja gruppide komplekterimine, 30.12.2020 seisuga on kõik 7 koolitusgruppi täitunud ja koolitustega planeeritakse alustada veebruarist 2021. Koolitus, mis pidi toimuma 06.–08.01. ja 28.01.21 Haapsalus jääb ära Covid-19 leviku tõttu. Koolitus „Toimetulek agressiivse käitumisega“ toimus teavitustöö ja gruppide komplekteerimine. Esimene koolitus toimus 10.-12.11.2020 Tallinnas, kus osales 20 tegevusjuhendajat. COVID-19 leviku tõttu ei toimunud 2.-4.11.2020 ja 24.-26.11.2020 Viljandis, 14.-16.12. 2020 Tallinnas ja 9.-11.12.2020 Tartus toimuva pidavat koolitust. Toimusid läbirääkimised lepingupartneritega järgmistel teemadel: 2021. aastal toimuvate koolituste osaline läbiviimine e-õppena; ajagraafiku muutmine seoses Covid-19 levikuga; sihtrühma nõuetele vastavuse kontrollimine. Kolmanda osa pakkumuse kehtivusaega on pikendatud kuni 15.veebruar 2021. 2021. aasta esimeses pooles – koolituste läbiviimine Leping Luwi OÜ-ga koolituse „Nõustamisoskuste koolitus tööks alkoholisõltuvusega inimestega“ läbiviimiseks“ sõlmiti 03.02.2021. Alates 2020.aasta detsembrist kuni 2021. aasta maini oli Eestis Covid-19 piirangute tõttu täiendkoolituste läbiviimine kontaktõppena peatatud ja seetõttu sõlmiti Luwi OÜ ja Verge Eesti OÜga lepingu muudatused, millega vähendati kontaktõppe osakaalu ja suurendati veebipõhise õppe osakaalu Kontaktõppe osakaal hankes oli 75%, peale muudatusi oli kontaktõppe osakaal järgmine: Verge OÜ koolitus „Toimetulek agressiivse käitumisega“ 30% (2 koolituspäeva veebis ja 1 kontaktõppena) Luwi OÜ koolitus „Nõustamisoskuste koolitus tööks alkoholisõltuvusega inimestega“ 25% (4 päeva veebis ja 2 kontaktõppena). Peale piirangute lõppu alates 2021. aasta juunikuust jätkusid koolitused kontaktõppena. Alates 2021. aasta juunist toimuvad kõik koolitused vastavalt muudetud ajakavadele ja kõik kolm koolitajat on taotlenud Covid-19 piirangute tõttu lepingu tähtaja pikendamist 1) Luwi OÜ - ettepanek pikendada tähtaega 30.08.2022 2) Verge Eesti OÜ – ettepanek pikendada tähtaega 28.02.2022 3) Henk MTÜ – ettepanek pikendada tähtaega kuni 31.01.2022 Lepingu muudatusettepanekud on seisuga 30.06.2021 menetluses. Aurande perioodil toimusid koolitused järgmiselt: Koolitused toimuvad avatud koolitustena erinevates Eesti piirkondades või erihoolekande teenuse osutajate juures asutuse sisese grupina. 1)Koolitus “Raskesti mõistetava käitumise juhendamine“ toimus ühele avatud grupile kontaktõppena Haapsalus. 2)Koolitus „Toimetulek agressiivse käitumisega“ toimus kaheksale grupile 2 esimest koolituspäeva veebis avatud gruppidena: Pärnu, Viljandi, Rakvere, Tallinn, Paide, Tartu, Narva, Pärnu. Lisaks toimus juunikuus üks 3 päevane kontaktõpe Hiiumaal. 3)Koolitus „Nõustamisoskuste koolitus tööks alkoholisõltuvusega inimestega“ toimus viiele grupile 4 esimest õppepäeva veebis: Pariisi Erihoolduskeskus; Lõuna-Eesti Erihooldusteenuste keskus; Erivajadustega Inimeste Toetusühing Tugiliisu; Tallinnas avatud grupp; Tartus avatud grupp. 2021. aasta teises pooles – koolituste läbiviimine ja lepingute tähtaja pikendamine Alates 2021.aasta juunist kuni 2021. aasta maini kehtisid Covid-19 piirangud, suvekuudel piirangud koolituste korraldamisele ei olnud, kuid koolitusgruppide täitumine oli ka juuni-september 2021 keeruline. Covid-19 kriisi järel oli erihoolekandeasutustes tööjõupuudus, lisaks puhkuste asendamine suveperioodil ning ka see, et suvi ei ole koolituste toimumiseks soodne aeg. Koolituste toimumist mõjutas ka Vabariigi Valitsuse korraldus nr 362, millega kehtestati täiendavad piirangud COVID-19 leviku tõkestamiseks. Alates 25. oktoobrist 2021 kuni 10. jaanuarini 2022 (kokku 11 nädalat) on täienduskoolitusel lubatud osaleda üksnes neil, kellel on kehtiv tõend vaktsineerimise või läbipõdemise kohta. Alates 2021. aasta juunist toimusid kõik koolitused vastavalt muudetud ajakavadele ja kõik kolm koolitajat taotlesid Covid-19 piirangute tõttu lepingu tähtaja pikendamist. Kokkulepped lepingu muutmiseks sõlmiti 2021. aasta detsembris järgimiselt: 1) Koolitus “Raskesti mõistetava käitumise juhendamine“ Lepingu tähtaega pikendatakse kuni 28.02.2022 Töövõtjal on õigus vähendada koolituse auditoorse õppe (kontaktõpe) osakaalu 56%ni ja selle arvelt suurendada veebipõhise õppe osakaalu juhul, kui riigis on kehtestatud piirangud koolituste läbiviimiseks või kontaktõppe läbiviimine ei ole Terviseameti poolt lubatud/soovitatud või tellija ja töövõtja hindavad, et tekkinud epidemioloogilises olukorras on otstarbekas korraldada koolitusi veebis 2) Koolitus „Toimetulek agressiivse käitumisega“ Lepingu tähtaega pikendatakse kuni 01.09.2022 3) Koolitus „Nõustamisoskuste koolitus tööks alkoholisõltuvusega inimestega“ Lepingu tähtaega pikendatakse kuni 30.09.2022 Töövõtjal on õigus koolitusi läbi viia 100% veebipõhise õppena juhul, kui riigis on kehtestatud piirangud koolituste läbiviimiseks või kontaktõppe läbiviimine ei ole Terviseameti poolt lubatud/soovitatud või tellija ja töövõtja hindavad, et tekkinud epidemioloogilises olukorras on otstarbekas korraldada koolitusi veebis Aruande perioodil toimusid koolitused järgmiselt: Koolitus “Raskesti mõistetava käitumise juhendamine“ Koolitus toimus kontaktõppena 6 grupile: 1 kord Viljandis, 2 korda Paides ja 2 korda Tallinnas. Kokku osales 83 tegevusjuhendajat. Koolitus „Toimetulek agressiivse käitumisega“ Koolitused 18 grupile kahes osas: 2021. aasta esimesel poolaastal toimusid 2 esimest koolituspäeva zoom õppena 360 osalejale ja 2021. aasta teisel poolel toimusid koolituste kolmandat päevad kontaktõppena 352 osalejale. Kaheksal osalejal on zoom-õppe päeval osaletud, kuid kolmas koolituspäev veel tegemata tulenevalt haigestumisest, COVID-19 tõendi puudumisest või töökoha vahetumisest. Lisaks toimusid 3-päevased koolitused 7 grupile, kus osales 110 osalejat. Projekti algusest alates on kokku on toimunud 26 grupile koolitused, kus 482 tegevusjuhendajat on osalenud kolmel koolituspäeval. Koolitus „Nõustamisoskuste koolitus tööks alkoholisõltuvusega inimestega“ Toimusid kontaktkoolituspäevad Viljandis, Tallinnas ja Tartus 3-le grupile, kes I poolaastal osalesid veebis toimunud õppepäevadel ning alustati ja viidi lõpuni koolitused veel 4 grupile: Tartus, Kuressaares, Tallinnas ja venekeelne grupp Narvas. Kokku on Luwi koolitanud 2021.aasta jooksul 137 tegevusjuhendajat. 2022.a esimeses pooles on täiendkoolituste läbiviimine jätkunud, kuigi Covid-19 levikust tingitud inimeste haigestumiste tõttu on olnud raskusi koolitusgruppide täitumistega. Koolitajate sõnul on ette tulnud, et veel koolitusele eelneval viimasel päeval tuleb teha mitu muudatust osalejate nimekirjas. Veebruaris oli planeeritud viimane koolitus teemal „Raskesti mõistetava käitumise juhendamine“, mille HENK oli sunnitud tühistama, sest grupp täitus vaid 40%-liselt, osaliselt põhjuseks nakatunute arvu tõus. Sellega seoses palus HENK taas võimalust lepingu tähtaja pikendamiseks, et lükata koolitus aprillikuusse. Silmas pidades koolitatute arvulist eesmärki pikendati lepingut kuni 10.05.2022. Kogu projekti perioodi vältel on olnud küsimus, miks lähtutakse koolituste sihtgrupi kontrollimisel vaid MTR-i andmetest. Aasta alguses sai tehtud otsus, et koolitusele saavad registreeruda ka erihoolekandeteenuste raames töötavad vahejuhid, metoodikud vm spetsialistid (kes juhendavad ja nõustavad tegevusjuhendajaid ning kliente keerulisemate kliendijuhtumite puhul), kes vastavad tegevusjuhendaja haridusnõuetele ja kelle tööülesannete seotust vahetu erihoolekandeteenuse osutamisega kinnitab asutuse juht vastava vormi täitmise ja allkirjastamisega. Antud muudatus on toonud sel poolaastal juurde üle 10 osaleja. Jätkuvalt on olnud huvi koolitustel osalemise vastu töötajatel, kes töötavad alkoholisõltuvusega või psüühikahäirega inimestega üldhooldekodudes, rehabilitatsiooniasutustes jt sotsiaalteenuseid (nt lastele suunatud KLAT teenus) osutavates asutustes. See näitab, et vajadust antud koolitustel jagatavate teadmiste järele tuntakse sotsiaalvaldkonnas töötades laiemalt. Ajakirjas „Sotsiaaltöö“ avaldati veebruaris Luwi OÜ töötajate poolt kirjutatud artikkel, mis käsitles koolituse sisu ja õpiväljundeid, et info koolituse sisu kohta leviks ja tooks juurde koolitusel osalejaid. Aruande perioodil toimusid koolitused järgmiselt: 1) Koolitus „Raskesti mõistetava käitumise juhendamine“ Koolitus toimus kontaktõppena 2 grupile: 17.-31.01.2022 Viljandis ja 04.-29.04.2022 Tallinnas. Kokku on koolituse läbinud 136 inimest (eesmärgi täitumisest jäi puudu 4 koolituse läbinud tegevusjuhendajat). 2) Koolitus „Toimetulek agressiivse käitumisega“ Koolitused on toimunud 5-le grupile: 17.-19.01.2022 Pärnus, 25.-27.01.2022 venekeelne koolitus Tallinnas, 04.-06.2022 Tartus, 09.-11.05.2022 Tallinnas, 13.-15.06.2022 Pärnus. Kokku on seni koolitatud 572 tegevusjuhendajat. 3) Koolitus „Nõustamisoskuste koolitus tööks alkoholisõltuvusega inimestega“ 2022.a I poolaastal on toimunud koolitus kuues koolitusgrupis ZOOM-i vahendusel: 06.01.-16.02.2022, 14.01.-02.03.2022, 15.02.-30.03.2022, 07.03.-25.04.2022 (venekeelne grupp), 18.03.-20.05.2022, 14.04.-09.06.2022. Seni on koolituse läbinud kokku 240 tegevusjuhendajat. Koolitaja tagasiside põhjal on koolituse veebikoolitusena pakkumisel huvi osaleda olnud oluliselt suurem. Suvel kontaktõppena planeeritud koolitusgrupid ei täitu ja koolitaja on sunnitud neid edasi lükkama või tühistama. ZOOMi koolitused on võimaldanud puudutud koolituspäevadel järgi osalemist ka neile, kes eelmisel aastal ei täitnud koolitusel osalemise nõutud mahtu kas haigestumise või töökohustuste täitmise vajaduse tõttu. 2022 teises pooles: 30.09.2022 seisuga on lõppenud ka koolituste 2 ja 3 läbiviimiseks sõlmitud töövõtulepingud. Aruande perioodil toimusid koolitused järgmiselt: 2) Koolitused „Toimetulek agressiivse käitumisega“ toimusid 3 grupile järgmiselt: 08.-10.08.2022 Rakveres, 15.-17.08.2022 Tallinnas ning 22.-24.08.2022 Tallinnas. 3) Koolitused „Nõustamisoskuste koolitus tööks alkoholisõltuvusega inimestega“ toimusid 3 grupile: 28.04.-08.07.2022 Zoomis, 23.08.-16.09.2022 Tallinnas, 29.08.-21.09.2022 Tartus. Ainsana saavutas hankes seatud koolitujate arvulise eesmärgi Verge Eesti OÜ, kelle koolituse läbis kokku 633 erihoolekandes töötavat tegevusjuhendajat. Kuigi ka Verge andis projekti jooksul korduvalt teada koolitusgruppide komplekteerimise raskusest viimasel hetkel loobujate tõttu, siis antud koolituse teema kõnetas paljusid ning ka koolituse 3-päevane maht oli ilmselt põhjuseks, miks oli lihtsam töötajatel seda koolitust valida. Luwi OÜ poolt läbiviidud koolitusel jõudsid tunnistuseni 294 tegevusjuhendajat, mis on vaid 52% seatud eesmärgist. 2022.aasta III kvartalis planeeris koolitaja alustada 9 uue grupiga (neist 1 venekeelne) erinevates Eesti linnades. Koolituste toimumise ajad olid varakult üleval koolitaja koduleheküljel, reklaamid jooksid fb-s ning tehti ka otsepostitusi ning telefonikõnesid asutustele, kus töötas koolituse sihtgrupp. Samuti jagas Sotsiaalkindlustusamet erihoolekandeteenuse osutajate infolistis infot viimase võimaluse kohta osaleda tasuta koolitustel. Kõigest hoolimata alustati ja lõpetati III kvartalis vaid 2 grupiga, mis ka ei täitunud 100%liselt. Koolitusel „Nõustamisoskuste koolitus tööks alkoholisõltuvusega inimestega“ oli ka kõige enam katkestajaid – neid, kes osalesid koolitusel ühel või enamal päeval, kuid siis katkestasid või ei esitanud nõutud lõputööd. Koolitusel osaliselt osalejaid, kelle eest koolitaja tasu ei saanud küsida, oli kokku 21. Kõik 3 projektis osalenud koolitajat tõid lõpparuandes esile, et neile oli tegemist väga töömahuka projektiga. Koolituste sihtgrupi koolitusele saamiseks loodi palju ja korduvaid otsekontakte ning tehti aktiivselt reklaami, samuti koostööd koolituste toimumisaegade ja -kohtade kattumise vältimiseks. Peamine põhjus, miks planeeritud koolitusgrupid ei täitunud, on erihoolekandes valitsev tööjõupuudus, mille tõttu töölt eemal olemine on raskendatud. Koolituspäeval puudumine ei olnud alati seotud inimese haigestumise või lihtsalt loobumisega, vaid sageli asjaoluga et tööl oli haigestunud kolleege ning seetõttu tuli koolitusel osalemise asemel valida töötamine. Luwi OÜ tagasiside põhjal täitusid aasta esimeses pooles viiruse aktiivsema leviku tõttu lubatud Zoomi koolitused paremini, sest osalejad on rohkem motiveeritud osalema kui seda saab teha oma kodus või töökohas ja ei pea lisaks koolituse ajale arvestama ka sõiduajaga ning rahalise kuluga. Kokku väljastati antud projekti raames koolitustunnistus 1062 korral, mis on 80% hankes seatud eesmärgist (1330 koolitujat). Koolitustel osalejaid oli kokku 1092, mis tähendab et katkestajaid oli 30. Katkestajate osa oleks võinud olla oluliselt suurem kui koolitajad poleks iga osalejaga otse suhelnud, et leida sobivaid kuupäevi, mil saaks osalemata koolituspäevi järgi teha. Sel viisil jõudsid koolituse läbimiseni 48 tegevusjuhendajat.
Tegevuse nr ja nimetus 2.2 Kuulmispuudega inimestele suunatud tõlketeenuste arendamine ja pakkumine Alamtegevuse nr ja nimetus Alamtegevus puudub Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.05.2015–31.12.2023 Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.05.2015-31.12.2023a. Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud. 2015. aastal Tõlketeenuste kontseptsiooni koostamiseks on analüüsitud varasemalt valdkonnas läbiviidud uuringuid, puuetega inimeste organisatsioonide poolt koostatud raamdokumente (Kuulmisrehabilitatsiooni programm jm), viipekeeletõlkide koostatud ettekandeid jm materjale. Toimunud on arutelud Eesti Kurtide Liidu, Eesti Vaegkuuljate Liidu, Eesti Viipekeeletõlkide Kutseühingu ja viipekeele tõlketeenuse osutajatega. Koostatud ülevaade viipekeele tõlketeenuste õiguslikest alustest Eestis; erinevatest tõlkeviisidest ning nende kasutamisest Eestis; samuti kogutud informatsiooni rahvusvahelise praktika kohta. Koostöös teenuseosutajate esindajatega on viidud läbi küsitlus, et koguda andmeid senini osutatud tõlketeenuste mahu- ja valdkondade kohta Eesti erinevates regioonides. Analüüsitud probleeme, mis tänasel päeval tõlketeenuste saamisel esinevad. Koostatud kirjeldus alternatiivsete tõlkevõimaluste kasutamise kogemusest välisriikides ja olukorrast Eestis. Kontseptsiooni esimene tööversioon on edastatud arvamuse avaldamiseks Sotsiaalministeeriumile; detsembris 2015. a toimunud kohtumise järel tööd tekstiga jätkavad ning koostatud ettepanekud teenuste kättesaadavuse parandamiseks ja süsteemi korrastatakse. Kuna kontseptsiooni tekst vajab parandamist on nihkunud kontseptsiooni esitamise tähtpäev märtsi 2016 lõppu. Koostööpartneriga toimuvad regulaarsed kokkusaamised ja arutelud. 2016. aasta esimeses pooles sai valmis tõlketeenuste kontseptsioon. (Kontseptsiooni struktuuri saab vaadata vahearuandes nr.4) Kontseptsiooni tutvustati kantslerile mais ja juunis toimub ministrile tutvustus. Tegevuste piloteerimise aeg selgub peale seda kui on minister andnud enda hinnangud kontseptsioonile ja kiitnud heaks planeeritud piloteerimiseks tegevused. 2016. aasta teisel poolel arendati ja tutvustati valmis saanud kontseptsiooni partneritele ja potentsiaalsetele tõlketeenuse teenuseosutajatele. Toimusid mitmed ümarlauad ja läbirääkimised teenuseosutamise hinna osas. Läbirääkimistel takistusi ei tekkinud. Tegevuse elluviimine on toimunud ajagraafiku kohaselt ja probleeme tegevuse elluviimisel pole esinenud. Kuna 2016 a. tegeleti kontseptsiooni täiendamisega siis teenuse osutamisega planeeriti alustada 2017 a. 2017. aasta esimene pool: Projektijuht alustas tööd 08.05.2017. Esimesteks tegevusteks oli projektimaterjalidega tutvumine ning partnerite teavitamine plaanitavatest tegevustest ning partneritega kohtumine. Kohtuti Vaegkuuljate liidu,- Viipekeeletõlkide OÜ,- Eesti Kurtide liidu-, ning Viipekeeletõlkide kutseühingu esindajaga. Kohtumistel arutati projekti tegevusi ja partneri ootusi. Infot projekti tegevuste jätkumisest jagati ümarlaual HTM-iga. Kohtumised olid sisukad ja positiivsed, kõik üleval nimetatud osapooled ootavad pikisilmi projekti tegevuste algust, sh eriti riigihangete väljakuulutamist ning tõlketeenuste piloteerimise algust. 29.05 toimus Astangu KRK-s ümarlaud, kus osales 17 inimest, nende hulgas Sotsiaalministeeriumi, Vaegkuulajate Liidu, Eesti Kurtide Liidu, Viipekeeletõlkide kutseühingu, Viipekeeletõlkide OÜ, Töötukassa, Tartu LV, MTÜ Eesti Kurtide Noorte Organisatsiooni, Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti, Kuressaare LV, Astangu KRK, Saaremaa Puuetega Inimeste Koja / Saaremaa Vaegkuuljate Ühingu ja MTÜ Tartu Viipekeeletõlgid esindaja(d). Seminaril anti ülevaade projekti planeeritavatest tegevustest ning oli võimalus esitada küsimusi. Seminaril arutatud teemadest said kõik osalejad ja ka asjad huvitatud osapooled kirjaliku kokkuvõtte. 2017. aasta teisel poolel korraldati kirjutustõlkide koolitamise ning viipekeeletõlkide täiendkoolituse riigihange. Koolituste läbiviimiseks on sõlmitud kaks lepingud. Detsembris töötati välja koolituste ajakava, ise koolitused algavad 2018 a. Alustati tõlketeenuste soovitusliku juhendi koostamist kuhu kaasatakse erinevaid osapooli. Sellel teemal toimusid mitmed ümarlauad, kus olid esindatud KOV, teenuseosutaja, õigusloome ja teenusesihtgrupp. Soovituslik tõlketeenuste juhendi töörühma liikmetega alustati läbirääkimisi. Soovituslik juhend peaks valmina 2018 a. Kaugtõlketeenuse hanke toimub 2018 a. 2018. aasta esimeses pooles toimusid kaugtõlke teenuse koolitused (viimane koolituspäev 25.05.2018), mille lõpetas 14 viipekeeletõlki, kellest tunnistuse said 11 ning tõendi 3 koolitatavat. Ajakava järgi toimub sügisel veel kaks koolitust. Üks viipekeeletõlkidele, kellel praegu ei ole kutsetunnistust, eesmärgiga valmistada neid ette kutseeksamiks ning kutse taotlemiseks. Teine koolitus on tõlkide kutsetegevuse kvaliteedi tõstmiseks. Käimas on kirjutustõlkide koolitus, millel osaleb 10 koolitujat. Koolitus lõppeb detsembris 2018. Kirjutustõlketeenuse osutamiseks on leping sõlmitud 14.05.2018 Viipekeeletõlkide OÜ-ga, kes osutas maikuu lõpuks teenust 7,5 tundi. Teenusele on registreerinud 8 inimest.. Kaugtõlketeenuse osutamiseks kuulutas Astangu välja riigihanke, millele tuli kaks pakkumust (Viipekeeletõlkide OÜ ja MTÜ Tartu Viipekeeletõlgid). Mõlemad pakkumused ületasid hanketingimustes välja toodud maksimaalset teenuse tunnihinda, milleks oli 20 €/h. Mõlemad pakkumused ületasid teenuse tunnihinna osas hanketingimuste piirhinda (teenuse tunnihinnad pakkumuses: Viipekeeletõlkide OÜ 30 €/h koos km-ga; MTÜ Tartu Viipekeeletõlgid 29,04 €/h koos km-ga). Ebaõnnestunud hanke valguses analüüsib Astangu tekkinud olukorda ning edasisi rahalisi võimalusi uue hanke algatamiseks (kuidas tõlketeenuste turuhindade hetkeolukorras olemasolevaid vahendeid kasutada ning millisel kujul ja mahus kaugtõlketeenust piloteerida). 2018. a teisel poolel sai valmis viipekeele soovituslik juhis. Juhis on esitatud sotsiaalministeeriumile ettepanekute tegemiseks, tööga jätkatakse 2019a. 2018 a. kuulutati välja nii kutsetunnistuse viipekeeletõlkide koolitus- kui ka kaugtõlketeenuse hanked. Mõlema hange tulemusel 2018a seisua on : 26 viipekeeletõlki on osalenud kahel täienduskoolitusel (kaugtõlkekoolitus ja koolitus kutsetunnistuse taotlemise toetamiseks) Kirjutustõlkide koolitus sai läbi, koolitati hetkel 10 tõlki. Tõlkeeteenuseid on osutatud 494 tundi, mis sisaldab kirjutustõlketeenust (mai-nov: 204 tundi) ja kaugtõlketeenust (oktoober kuni 31.12.2018: 290 tundi). Tõlketeenuste kasutajaks on registreerunud end 88 inimest, suurem osa neist viimase kahe kuu jooksul. Tõlketeenuste juhend on Astangu poolt edastatud SOMi , Sotsiaalministeeriumi juhtkonna otsusega viidi antud tegevus alates 01.01.2019 a. Sotsiaalkindlustusametialluvusse. Aastast 2019 on tegevuse elluviija Sotsiaalkindlustusamet (edaspidi SKA). SKA kodulehel on vormistatud info nii projekti kohta kui ka teenusekättesaadavuse kohta. 2019. aasta esimeses pooles, alatest 01 jaanuar 2019, liikus Tõlketeenuste projekt Astangu KRK-st Sotsiaalkindlustusametisse. Enne tegevustega jätkamist viis Astangu läbi tõlketeenuste kasutamise statistika analüüsi. Tulenevalt analüüsile vähendasime kaugtõlketeenuse avatud olemise aega 1 tunni võrra päeva algusest ja lõpust, kuna neil tundidel oli sissehelistamisi kõigi vähem. Alates maikuust on teenus avatud 9.00-17.00 (varem 8.00-18.00). Samuti muutsime teenuse hinnastamise põhimõtet. Kui varasemalt oli teenus hind fikseeritud ega sõltunud sellest, kas oli sissehelistamisi, siis uue hanke puhul rakendasime eri tasuga teenusehinda. Iga teenuse tund (täistunnist täistunnini), mil sissehelistamisi pole, rakendatakse teenusehinda kordajaga 0,8 ning iga tund, mil oli vähemalt üks sissehelistamine tunnihinda kordajaga 1,0, vastavalt Riigihanke pakkumuses toodud hinnale. Kaugtõlketeenuse hanke lepingud sõlmiti 29.04.2019 kahe teenusepakkujaga (Viipekeeletõlkide OÜ ja MTÜ Tartu Viipekeeletõlgid) teenusemahu 2444 tundi täitumiseni. Kirjutustõlke teenuse pakkumiseks läbiviidud hanke tulemusel osutus edukaks Viipekeeletõlkide OÜ pakkumus. Leping on sõlmitud 10.06.2019 teenusemahu 1000 tundi täitumiseni, kuid mitte hiljem kui 31.12.2020. Tõlketeenuste juhendi esmase versiooni kohta on suuline tagasiside SoM-i poolt saadud. Esitatud ettepanekute ja soovituste põhjal on aasta teises pooles planeeritud edasi minna koostöös spetsialistide ning huvigruppide esindusorganisatsioonidega ja KOV-idega. Koolitusi läbi viidud ei ole, kuid ette on valmistatud kahe koolituse hankimiseks. Kirjutustõlkide koolituse hange on ette valmistatud, koolitus on planeeritud ajavahemikule sügisel 2019 kuni kevad 2020. Viipekeeletõlkide täienduskoolituse „Koostöö ja tõlkimine loomingulistes situatsioonides“ pakkumuskutse on välja saadetud (Viipekeeletõlkide OÜ; Eesti Viipekeeletõlkide kutseühing; Eesti Kurtide Liit; Õpetajate täienduskoolitus- ja kutseaasta keskus; Eesti Tõlkemagistrite Liit; Eesti Tõlkide ja Tõlkijate Liit). Pakkumuste esitamise tähtaeg 08.07.2019. 2019. aasta teises pooles, Kuulutati välja hange „Koostöö ja tõlkimine loomingulistes situatsioonides“ (kutsetunnistusust omavatele viipekeeletõlkidele suunatud täienduskoolitus), pakkumuste esitamise tähtaeg oli 08.07.2019. Tähtajaks ühtegi pakkumust ei esitatud. Korraldatud kordushankele, mille pakkumust esitamise tähtaeg oli 17.09.2019 , esitati üks pakkumus, mis osutus ka edukaks. Leping sõlmiti Tartu Ülikooliga. Koolitustega alustatakse 01.02.2020a, koolitusgrupis on 14 inimest. Kirjutustõlkide koolitamise pakkumuste esitamise tähtaeg oli 19.08.2019. Esitati üks pakkumus, mis osutust ka edukaks. Leping allkirjastati 10.09.2019. Koolitusetega alustati 01.11.2019 ning koolitatavate arv on 10 uut kirjutustõlki. Valminud on kaugtõlget tutvustav video. Sotsiaalkindlustusamet viis läbi teenuspartneritega intervjuusid (nii telefoni teel kui ka kohtudes). Intervjuudes uuriti millises mahus oleks võimalik teenust pakkuda tulevikus ning kuivõrd motiveeritud on viipekeeletõlgid. Näiteks vastati järgmist. • Kuivõrd on tõlgid ala-/ülekoormatud? Kogemustega tõlke soovitakse rohkem, kuna neid usaldatakse rohkem ja nemad on rohkem ülekoormatud. Noored aga, kel vähem kogemusi, on pigem alakoormatud. Iga töö juures on oluline, kuivõrd tõlk on suhtlemisaldis – nö eelsoodumus. Mõni noor tõlk võetakse aga kergesti omaks. Noortel tõlkidel on teised tööd kõrval, mis tihti ei võimaldagi neil tõlkimisega ülekoormatud olla. Mõned on leidnud tasuva töö muus valdkonnas ning nad ei soovi enam tõlkimas käia. Tõlgitöö peab olema kutsumus, kui see seda ei ole, siis pigem tõmbab suurem palganumber. • Kui palju on tõlke? Kas see oli 2018. aasta tellimuste mahtu arvestades piisav arv? 19 tõlki. Kuid kasutatakse käsunduslepinguga teatud tööde või perioodi tarbeks. Tõlgid ostetakse sisse vajaduspõhiselt. Nädala töö maht keskmiselt 75 tundi nädalas : 19 = ca 4 tundi tõlgile. Tõlkide riigipõhine vajadus võiks olla 10% kurtide arvust. 130 tõlki oleks vaja Eestis, sest ca1300 kurti. Kuid seda juhul, kui 240 tundi tõlketeenust aastas kurdi kohta, varustatud oleksid tõlkega telesaated, ülikoolides piiramatu maht. Riik ja KOVid ei telli tegeliku vajadust arvestades. Jätkub tõlketeenuste juhendi koostamine. Detsembrikuus alustas tõlketeenuste juhendi fokusseerimise ja täiendamiseha tööd kaks spetsialisti. Esitatud on varasemalt esitatud juhendi kava muutmise ja kohandamise nägemus Sotsiaalministeeriumile. Juhendi valmimise eeldatav aeg on juuli 2020. Kuna ekspertide leidmine võttis oodatust kauem aega, on oht, et valmimise tähtaeg võib pikeneda. Samuti on juhendi valmimine seotud teiste partnerite tagasisidega, mis võib töömahtu suurendada. Tõlketeenuseid on pakutud detsembri lõpuks 336 tundi kirjutustõlget ning 1353 tundi kaugtõlget. Tõlketeenuste kasutamise statistikat kogume igakuiselt ning kvartaalselt koostame tõlketeenuste kasutamise analüüsi. 2020. aasta esimese poole tegevused: Tõlketeenuste osutamise soovituslik juhend. 05.06.2020 esitatud esialgsele kohandatud versioonile laekus SoMi-poolne tagasiside 12.06.2020. Tagasisidet arvesse võttes jätkub töö KOV-idele suunatud juhendi korrigeerimiseks ning soovitustega vastavusse viimiseks. Esialgne korrigeeritud juhendi (muudatusettepanekute läbivaatamine, sisseviimine, SKA sisene kooskõlastamine) valmimisaeg on august 2020. Viipekeele kaugtõlketeenuse osutamine. Kaugtõlketeenuse hankemaht (tunnimaht) saab täis juulikuus (22. juuli). Teenusega jätkamiseks alustasime maikuus alguses uue hanke ettevalmistamist. Uue hanke väljakuulutamine on plaanitud juulikuu esimesse poolde. Uued lepingud viipekeele kaugtõlketeenuse osutamiseks on plaanis sõlmida hiljemalt augustis. Eesmärk on hoida kahe teenusepakkumise perioodi vahet võimalikult lühikesena. Eriolukorra mõju leevendamiseks suurendasime lepingu mahtu 360 tunni võrra, mis kokku moodustab lepingu kogumahuks 2 804 tundi. Alates 28.04.2020 kuni 08.07.2020 oli kaugtõlketeenus avatud tavapärasest (E-R 9.00-17.00) asemel E-R 8.00-20.00 ning L,P 9.00-17.00. Perioodil jaanuar kuni juuni pakuti viipekeele kaugtõlketeenust kokku 1306 tundi (selle aja jooksul tehti 2225 sissehelistamist; keskmiselt oli perioodil jaanuar kuni juuni igas kuus 50 erinevat sissehelistajat, kes kasutasid teenust ühel või enamal korral). Kaugtõlketeenuse kasutamise aktiivsus on olnud pidevas kasvutrendis. Kasvutrend jätkus ka erioluokorra ajal. Ka pärast eriolukorra lõppu on kaugtõlketeenuse kasutus aktiivsem kui enne eriolukorda. Perioodil märts-aprill (18.03-28.04) jälgisime ka topeltkõnede mahtu nädalapäevade lõikes, valides 6-l järjestikusel nädalal ühe päeva (igal nädalal eri päev) jälgimise alla. Igal jälgitud päeval registreeriti keskmiselt 2 topeltkõnet, erines vaid üks (kahest) valimisse sattunud esmaspäevast (23.03), mil tehti 17 topeltkõnet. Võib arvata, et suur topeltkõnede arv oli seotud EV-s väljakuulutatud eriolukorraga 12ndal märtsil. Muul ajal oli topeltkõnede arv madal, mis näitab, et enamik helistajaid said tõlgiga ühendust ilma ootamata. Ootejärjekorra pikkust eraldi ei mõõdeta, kuid ligikaudu 90% teenindatud kõnedest on kestusega kuni 15 minutit (43% kõigist kõnedest pikkusega 1-4 minutit). Uue hankeperioodi kestel on planeeritud teenusepakkumiseajad E—R 9—17.00 ning lisamahuga kuni 8h nädalas vastavalt tekkivale vajadusele ning muutuvatele oludele. Lepingu eeldatav kogumaksumus: 142 000 (ilma km-ta) Lepingu eeldatav kehtivusperiood: lepingu sõlmimisest kuni 31.12.2021 Kirjutustõlketeenuse osutamine. Kehtiv leping lõppeb 2020aasta lõpuga. Kirjutustõlketeenuse kasutamine langes EV-s kehtestatud eriolukorra tõttu (jaanuaris ja veebruaris vastavalt 11 ja 12 tellimust; märtsis ja aprillis vastavalt 5 ja 7 tellimust, vt joonis). Teenusekasutamist võimaldati eriolukorra ajal ja pärast seda kaugtõlkena, tõlkides kuuldavat teksti subtiitriteks (näiteks koolitused video vahendusel). Perioodil jaanuar kuni juuni esitati 86 tõlketellimust, millest täideti 64. Täitmata jäi 22 tõlketellimust. Tõlketeenust osutati kokku 197 tundi ning keskmiselt oli igas kuus 12 erinevat kirjutustõlketeenuse kasutajat. Suurem tõlketellimuste täitmatajätmine märtsis ja aprillis oli seotud tellimuste tühistamisega seoses eriolukorraga. Viipekeeletõlkide koolitamine. „Koostöö ja tõlkimine loomingulistes situatsioonides“ EV-s kehtestatud eriolukorra tõttu pikendame viipekeeletõlkide koolituslepingut oktoobrikuuni. Perioodil 12.03-17.05.2020 ei olnud võimalik õppepäevi läbi viia. Alates 01. juunist lubati Tartu Ülikoolis auditoorne õpe kuni 10 osalejaga õpperühmadele. Eriolukorrast ja alanud puhkuste perioodist tulenevalt andis Tartu Ülikool teada, et järgmised õppepäevad on hetkel kavandatud 11.-12. august, 25.-26. september ja 9.-10. oktoober 2020. Lähtudes eeltoodust, pikendame koolituse toimumise aega kuni 30.10.2020; Kirjutustõlkide koolitamine. Koolitus jätkub plaanitud mahus ning kestusega. Lepingu lõpukuupäev 30.10.2020.a Tõlketeenuste tutvustamine. 11. jaanuaril tutvustasime koostöös teenusosutajaga (Viipekeeletõlkide OÜ) kaugtõlketeenuse kasutamist Jõhvis. Kohal oli umbes 20 peamiselt vene viipekeelset kurti. Huvi kaugtõlketeenuse kasutamise vastu oli suur. Samuti tutvustasime kaugtõlketeenuse kasutamist Rakveres, kus oli kohal 4 kuulmislangusega inimest. 15. jaanuaril tutvustasime koostöös teenuseosutajaga (MTÜ Tartu Viipekeeletõlgid) kaugtõlketeenuse kasutamist Tartus. Kohal oli üle 20 kuulmislangusega eesti viipekeelse kurdi. Kohtumistel tutvustati kaugtõlketeenuse kasutamise võimalusi ning vastati küsimustele. Kogemuskohtumine. 22.05 toimus interneti vahendusel kogemuskohtumine viipekeele kaugtõlketeenust osutavate viipekeeletõlkidega. Osales 9 viipekeeletõlki. Arutuse all olid teemad: kahe teenuseosutaja vaheline koostöö, praktilised küsimused tõlketeenuse osutamisel, tutvustusteksti kasutamine, tõstmaks kuulja poole teadlikkust tõlgi kasutamisel. 2020. aasta teise poole tegevused: Tõlketeenuste osutamise soovituslik juhend 11.12.2020 läks SKA poolt saadetavasse KOV-ide uudiskirja info valminud tõlketeenuste juhendi kohta. Uudiskirjast nupukesest oli otselink SKA kodulehele, kust saab juhendiga täpsemalt tutvuda. Link: https://sotsiaalkindlustusamet.ee/et/puue-ja-hoolekanne/kaugtolke-teenus Viipekeele kaugtõlketeenuse osutamine 11.08 lõppes kaugtõlke hange. Laekus kaks edukat pakkumust, mõlema pakkujaga (MTÜ Tartu Viipekeeletõlgid ja Viipekeeletõlkide OÜ) sõlmiti septembri alguses leping, mis kestab kuni 31.12.2021 (või kuni eeldatava kogumaksumuse täitumiseni, mis on 142 000 €) 2020. aasta november- detsembris algasid ettevalmistused selleks, et kaugtõlke teenust saaksid alates 2021 aastast ka lapsed (0-15) ja vanaduspensioniealised. Erivajadusega vähenenud töövõimega tööealistele inimestele (16-aastane kuni vanaduspensioniealine) pakutakse kaugtõlketeenust TAT-st „Töövõimereformi sihtrühma töövõimelisuse tõstmine ja nende töötamise soodustamine“, alla 16-aastastele pakutakse teenust TAT-st „Puudega laste tugiteenuste arendamine ja pakkumine ning töö- ja pereelu ühildamise soodustamine“ ning vanaduspensioniealistele pakutakse teenust TAT-st „Tööturul osalemist toetavad hoolekandeteenused“. Aasta lõpus läks sihtrühma laienemise kohta uudis erinevaid kanaleid pidi välja. Perioodil juuni – detsember 2020 pakuti kaugtõlketeenust 1168 tundi. Kokku aastal 2020 osutati kaugtõlke teenust 2474 tundi. Kirjutustõlke teenuse osutamine November-detsember viidi läbi riigihange kirjutustõlke teenuse osutamise sujuvaks jätkamiseks. Laekus üks pakkumus (Viipekeeletõlkide OÜ) ja nendega sõlmiti leping 24.12.2020, mis kestab kuni 2022 detsembri lõpuni või eeldatava teenuse mahu täitumuseni (2000 tundi). Kui september ja oktoober tegi teenuste tellimuste hulk suure tõusu, siis teine koroona laine (november/detsember) põhjustas jälle teenuse vähenemise. Vahemikus juuli – detsember 2020 osutati kirjutustõlke teenust 239,5 tundi. Kokku aastal 2020 osutati teenust 436,5 tundi. Viipekeeletõlkide koolitamine Koolitus „Tõlkimine loomingulistes situatsioonides“ viimane koolituse päev oli 10. oktoober 2020. Koolitus oleks pidanud lõppema 31. mai aga tulenevalt eriolukorrast lükkusid mitmed loengu päevad sügisesse. Õpperühma oli 14 õppijat, üks õppija loobus vahetult enne koolituse algust koolitusest, paraku õppija kellele tehti ettepanek osaleda ei saanud enam napi etteteatamise tõttu koolitusel osalemist korraldada. Õppes osales 13 õppijat. Kirjutustõlkide koolitamine Koolituse läbisid ettenähtud mahus 7 õpilast, kolm õpilast katkestasid õppimise (7.08.2020). Suures osas tingisid katkestamise eriolukorraga seotud muutused õppurite endi eludes ning koolitussessioonide edasilükkumine. Lõpueksam toimus 3. oktoober 2020. Üldiselt jäädi koolitusega rahule. Suuremas mahus oleksid õppurid soovinud saada koolituse poolt korraldatud praktikat, õppeainetest eesti viipekeelt, pimekirja ja kirjutustõlget. Arendus 11.12.2020 toimus kohtumine tõlketeenuste hetke olukorra ja tuleviku plaanide tutvustamise eesmärgil SoM asekantsleri Rait Kuusega. Tutvustatud sai ka plaani, kolida teenus Skype keskkonnast mugavamasse ja moodsamasse lahendusse (äppi). Mõte sai SoM poolt hea tagasiside ning SKA sees on tehtud esimesed sammud, et teemaga uuel aastal edasi liikuda ning sobiv rakendus leida. 26. oktoober 2020 asus tööle uus projektijuht Sandra Laurimaa. 2021. aasta esimese poole tegevused: Kaugtõlketeenus Koroona viiruse suure hulgaline levik ja sellest tulenevad piirangud mõjutasid teenuse kasutust, helistamised kasvasid veebruar-märts Kui muidu helistati sisse keskmiselt 2,7 korda tunnis, siis jaanuaris ja veebruaris oli tööpäevade keskmine sisse helistamine 4 korda tunnis. 8. aprill sai tehtud ühele teenuse pakkujale ettepanek lisatundide tagamiseks. Alates 19.aprill kuni juuni kuu lõpuni tagab Viipekeeletõlkide OÜ nädalas kaheksa tunniga paralleelliinil esmaspäeviti ja reedeti 11:00-15:00. Valik langes antud nädalapäevadele ja kellaaegadele, kuna need on teenus osutamisel kõige populaarsemad. Kokku tagatakse 11 nädala jooksul 84 lisatundi, mille eeldatav maksumus on 2772 €+km. Kirjutustõlke teenuse osutamine Detsembri lõpus lõppes edukalt kirjutustõlke teenuse osutamise hange. Laekus üks pakkumine, mis osutus edukaks ning teenus jätkus sujuvalt jaanuari kuus. Kirjutustõlketeenus on tagatud kuni 31.12.2022 või kuni eeldatava maksumuse täitumuseni (176 000 + km), eeldatav teenuse maht on 2000 tundi. Viipekeeletõlkide koolitamine Viipekeeletõlkide koolitamiseks valmistati ette väikeost „Vene viipekeele algukursus eesti viipekeele tõlkidele“. Pakkumiste esitamise tähtaeg oli 28. juuni. Laekus üks pakkumus, mis osutus ka edukaks ning Viipekeeletõlkide OÜ sõlmitakse koolituse läbiviimiseks juuli kuus leping. Eeldatav auditoorse koolituse alguse aeg on oktoober 2021 ning lõpp oktoober 2022. Koolituse maksimaalne maksumus on 15 912 € + km. Lõplik koolituse hind sõltub sellest, kas tuleb uus viiruse laine ning kas sellest tulenevalt on vaja koolitus läbi viia veebi teel (sel juhul koolituse lõplik maksumus madalam). Arendus Alates veebruari lõpust on alanud koostöö TEHIK-uga hankimaks uut äppi, mille kaudu teenust osutada. 28. mai sai TEHIK-ule üle antud SKA poolne sisend äpi rahvusvahelise hanke läbiviimiseks. TEHIK lisab omalt poolt tehnilise osa ja hiljemalt augusti lõpuks peaks rahvusvaheline hange välja kuulutatud olema. 8. juuni sai äpi hankimine kinnitatud ka SKA juhtrühma poolt. Kogemuskohtumised viipekeeletõlkidega 2021 jooksul on olnud mitmeid muudatusi viipekeeletõlkide kaugtõlke teenuse osutamisel: oluline muutus aruandluses, sihtrühma laienemine, õigustatud isikute kontrolli muutus tõlkidele jne. Muutustest tulenevalt tekkis vajadus otse teenuse osutajatega suhelda, saada neilt tagasisidet ning jagada kogemusi, et tagada ühtlasem arusaam teenuse osutamisest. 19. märts ja 20.aprill toimusid kaugtõlget osutavate tõlkidega esimene kogemuskohtumine. Kohtumiste tulemusena sai täiendatud ja parandatud ning mugavamaks muudetud kaugtõlke aruannet, esile kerkis probleem, et kurdid ei ole teadlikud mis numbrile on sobilik erinevates olukordades helistada. Koostöös SoM kommunikatsiooni osakonna, Tarmo Kurvese ja viipekeelse kommunikatsiooni spetsialisti Triin Jõeveeruga sai teenuse osutajate poolse tagasiside põhjal ära kirjeldatud erinevad infoliinide sisu ning mis põhjustel, situatsioonides neil numbritel helistada. Koostöö tulemusena valmis Sotsiaalministeeriumi poolt kokku pandud ülevaatlik ja kirjeldav viipekeelne video, mis avaldati 14. mai. Kaugtõlke video 15.03 välja saadetud pakkumuskutse kaugtõlke 2020 aasta tööealiste statistika ja 2021 aasta sihtrühma laiendamise video tellimiseks. 22. märts valitud soodsama hinna põhjal video koostamiseks välja MTÜ Kameeleon, sõlmitud töövõtuleping. 31.05 seisuga videod vastu võetud ning seda on Eesti Kurtide Liidu kaudu levitatud. Videod on olemas eesti keeles ja vene keeles, mõlema video puhul lisatud ka vastava keele subtiitrid, et infot viia võimalikult paljude inimesteni. 2021.a. teise poole tegevused: Kaugtõlke teenuse osutamine Alates 4.10-31.12.2021 tagati kaugtõlke lisaks tavapärasele teenuse pakkumise ajale ka paralleeliiniga kahel päeval nädalas (kolmapäeviti ja reedeti) kell 11:00-15:00. Nii kurtide kui tõlkide kaudu jõudis meieni info, et riigis kehtestatud piirangud on põhjustanud olukorra, kus viipekeelsed inimesi kasutavad kontaktide vältimiseks üha enam tõlget kaugtõlkena. Eeldatav kulu selle lisamahuga on 3300 € + km. Valmiste perioodil erioodil 11.10 – 17.10.2021 oli kaugtõlge avatud teenust pakutavatel päevadel (esmaspäev kuni laupäev) kaks tundi rohkem kui tavapärasel ajal ehk kell 8:00-18:00. Tegu oli juba hankesse sisse kirjutatud valimistega seotud lisamahuga. 31.12.2021 lõppes hankeleping seni teenust pakkuvate teenuse pakkujatega. 16.11.2021 avaldati uus hange, kogumaksumusega 132 000 € (+km). Pakkumuste esitamise tähtaeg oli 6.12.2021. Laekus kaks sobivat pakkumist (Viipekeeletõlkide OÜ ja MTÜ Tartu Viipekeeletõlgid). Alates 2022 aastast pakutakse teenust tööpäevadel üks tund kauem (9:00-18:00) ja paralleelliin on tagatud senise kahe päeva asemel kolmel päeval: esmaspäev, kolmapäev ja reede kell 11:00-15:00. Hankes on jäetud piisav varu, et vajadusel lisada veel 8 tundi teenusmahtu nädalas. Eeldatav kaugtõlke pakkumise tundide arv 2022. aastal on 3279 (maksimaalselt 3692 tundi). Järgmiseks aastaks (2023) on planeeritud sama lepingut pikendada ning aastaseks teenuse osutamise mahuks eeldatavalt 4000 tundi. Vahemikus juuli – detsember 2021 osutati kaugtõlke teenust tööealistele kokku 1232,29 tundi. Kokku aastal 2021 osutati kaugtõlget tööealistele 3200,05 tundi Kirjutustõlke teenuse osutamine Kirjutustõlke teenuse tellimused suurenesid septembri kuus märgatavalt – seotud kõrgkooli õppe ja täiendkoolituste nö hooajaga. Detsembri kuus oli tellimusi mahuliselt poole vähem kui eelnevatel sügiskuudel. Eesti Vaegkuuljate Liit on viidanud vajadusele laiendada kirjutustõlke tarbijate hulka ka vanaduspensioniealised. Vajalik sisend ning eeldatav teenuse kasutuse prognoos on Sotsiaalministeeriumile edastatud. Vahemikus juuli – detsember 2021 osutati kirjutustõlke teenust 336 tundi tundi. Kokku aastal 2021 osutati teenust 601,5 tundi (165 tundi rohkem kui 2020 aastal). Viipekeeletõlkide koolitamine Koolitus „Vene viipekeele algkursus eesti viipkeeletõlkidele“ esimene koolituse päev oli 13.11.2021. Koolitusel osaleb 12 viipekeeletõlki. Koolituse viimane päev ja selle lõpetamine toimub juuni kuus Narvas. Arendustegevus: Tõlketeenuste tutvustamine 14.21.2021 avaldati YouTube, Spotify keskkonnas Sotsiaalkindlustusameti taskuhääling osa „Kirjutustõlge abistav vaegkuuljat ja kuuljat“. Saade avaldati esimest korda video formaadis ja sellele on tagatud live kirjutustõlge. Saade järgi vaadatav siin. Perioodil september – november 2021 toimus viis tõlketeenuseid tutvustavat infotundi (Tallinn, Pärnu, Viljandi, Tartu). Kokku osales infotundides 75 inimest, neist tööealisi 43. Kõigist tööealistest infotunnis osalenutest 29 ei olnud varem kasutanud SKA poolt pakutavaid tõlketeenuseid Kogemuskohtumised 17. august toimus kogemuskohtumine Eesti Vaegkuuljate Liidu esindajatega. Jagati teenusega seonduvat infot ja tehti ettepanekuid teenuse arenguks EVL poolt (eakate lisamine sihtrühma) ja avaldati muret kirjutustõlkide väga ebaühtlase võimekuse osas. 17.08 toimus Sotsiaalministeeriumi ja Sotsiaalkindlustusameti esindajate kohtumine Eesti Kurtide Liiduga. Tõlketeenuste projektijuht tutvustas kaugtõlke hetkeolukorda ja sel hetkel aktuaalseid arengusuundasid (IT hange, kaugtõlke lisamahu tagamine seoses Covid-19 teise lainega). 19. oktoober toimus Riigikogu sotsiaalkomisjoni viipekeele tõlketeenuste korralduse teemaline arutellu. SKA tõlketeenuste projektijuht andis ülevaate kirjutus- ja kaugtõlke teenuse olemusest, hetke olukorrast ja tuleviku suundadest. 28. oktoober tegi projketijuht kirjutustõlkide koolituse, kirjutustõlke teenuse käivitamise, kulu ja senise kogemuse kohta ette kanne Läti Tervishoiuministeeriumile. 18. november toimus kirjutustõlke teenuse osutajate (Viipekeeletõlkide OÜ) ja Eesti Kirjtustõlkide Ühingu kogemuskohtumine. Arutati, mis koolitusi tõlgid hetkel kõige enam vajavad. Nähakse vajadust tõlke motiveeriva ning koostöös tõhustava koolituse vastu. Toodi esile, et kliendid kipuvad väga viimasel hetkel tellimusi tühistama, tajumata, et teenuse teostamiseks on selleks ajaks juba suur eeltöö tehtud. IT arendus Äpi arenduse rahvusvaheline hanke ettevalmistamine TEHIK poolt on võtnud oodatust rohkem aega. Veendumaks, et hankesse minnes on võimalik leida sobiv karbi toode viis TEHIK oktoober-november läbi turu-uuringu. See andis kinnitust, et meie tingimustele valmis toodet on võimalik leida. SKA on olnud pidevas suhtluses TEHIK hanke teemal. Valmis hanke dokumendid jõuavad SKA loodetavasti 2022 jaanuari kuu jooksul kooskõlastamiseks. 2022.a. esimese poole tegevused: Kaugtõlke teenuse osutamine 3.01.2022 uue hanke algusega seoses esimene kohtumine, kus sai teenuse osutajatega täpsustatud aruandlust jms. Perioodil 01.01.2022-31.06.2022 ei ole kaustatud ära maksimaalset hankes kirja pandud võimekust ehk MTÜ Tartu Viipekeeletõlkidel ei ole me siiani palunud tagada paralleeliine T ja N 11:00-15:00 ent see võimalus püsib hanke lõpuni ja vajaduse tekkimiseni. Veebruaris 14.02-18.02.2022teenuse osutajatele tehtud kvaliteedi kontroll. Nädala jooksul tehtud Skype kaugtõlke liinile kokku viis kõnet, kahele erinevale teenuse pakkujale. Neljal korral sai tõlgi tausta ja käed vaba süsteemiga väga rahule jääda, ühel korral oli tõlgi taustkvaliteedi vaates rahuldav (valgus paistis selja tagant, taust ei olnud ühtlast värvi). Kirjutustõlke teenuse osutamine Mai alguses saadetud järgmise aasta (2023) kirjutustõlke hanke lähteülesanne RTK-le. Juuli alguses saadud RTK hanke dokumendid SKA kooskõlastamiseks. Olenevalt kooskõlastusringi kiirusest ja hanke välja kuulutamisest, loodame hiljemalt augusti alguseks panna pakkumuste tähtaja. Uues hankes sai sisse kirjutatud masintõlke võimekuse tagamine teistesse keeltesse (Eesti Vaegkuuljate Liit seda vajadust korduvalt toonitanud, eriti vene keelsete subtiitrite vajadust). Ning lisaks on muudatusena kirjas, et 24 h enne tellimust hüvitatakse teenuse osutajale tellimus täies tundide mahus ja 48 h tühistamise puhul pooles tundide mahus. Viipekeeletõlkide koolitamine Sügisel 2021 aastal alanud vene viipekeelekoolituse tunnistused saadi kätte 18. juuni, augustikuus toimub osalejate soovil veel viimane kokkuvõttev seminar. 27.05 läks välja väikeostu hange leidmaks koolitaja, kes viib läbi vene viipekeele jätkukoolituse ("Vene viipekeele kursus iseseisva keelekaustaja taseme saavutamiseks eesti viipekeele tõlkidel"). Pakkumisi oodati kuni 13.06. Laekus üks pakkumus Viipekeeletõlkide OÜ. 30.06.2022 seisuga sõlmitud nendega leping. Eeldatav koolituse kogumaksumus on 37 800 €, koolituse tundide maht on 160 akadeemilist tundi. Koolitus peaks olema lõppenud hiljemalt 30.06.2023. Kirjutustõlkide koolitamine Eesti Kirjutustõlkide Ühingu ja hetkel ainukese kirjutustõlke teenuse pakkuja esindajatega kohtumisel (Viipekeeletõlkide OÜ) sai arutatud kirjutustõlkide koolituse vajadust ja valdkondi. Kõige rohkem toodi esile: vajadus motiveeriva ja koostööd soodustava koolituse järgi, tõlketöö ettevalmistamise tehnikate jagamine kolleegidega, sooviti arendada trükkimise kiiruse vilumust, kuidas töötada raske kliendiga, pingetaluvuse arendamine (nt tehnilised viperused tõlketöös, iseenda toetamine ja hoidmine, supervisioon, kovisioon vms) ning koostöö arendamine teiste tõlkidega. Hiljemalt augusti kuus on plaanis selle hanke ettevalmistamisega alustamine. Arendustegevused: VTK kohtumine 21.01.2022 kutsuti Sotsiaalkindlustusameti ja Sotsiaalministeeriumi koostöös kokku kuulmislangusest tingitud tõlketeenuste seaduseelnõu väljatöötamiskavatsuse töörühma esimene kohtumine. Jagati hetke olukorda ning tutvustati järgnevaid tegevusi, sh tuvustati planeeritavat teenusdisaini protsessi, millega loodetakse kaardistada tõlkide, KOV ja klientide vajadused, ootused teenuste arenguks. Kaugtõlke teenuse disain 26.01 toimus SoM ja SKA esimene tõlketeenuste disaini planeerimise kohtumine. Jaanuari lõpus alustati (26.02) tõlketeenuste disaini protsessiga, mis osalesid: SKA teenuse disainer Krõõt Kroonmäega, SKA Lagle Kalberg ja Sandra Laurimaa ning SoM esindaja Tarmo Kurves. Kogu järgnev protsess sai üles tähendatud MIRO keskkonda. Perioodil veebruar kuni märts viidi läbi intervjuud viie KOV esindajaga, nelja tõlgiga ja kümne sihtrühma esindajaga (sh viie tööealise tõlketeenuseid tarbinud ja mitte kunagi teenuseid ksutanud isikuga). 7-8. aprill toimus läbiviidud intervjuude analüüs, süntees. 18.04 koostati jobs-to-be-done protsess. 10.05.2022 tegid SKA esindajad ettekande senisest tõlketeenuste disaini protsessist. Koos otsustati esialgu edasi liikuda ainult kaugtõlke teemadega, et hoida selgemalt kahte teenust ja sihtrühma eraldi. Kaugtõlke täpsema visoooni koostamiseks ja teenuse arendamiseks viidi läbi väikeost leidmaks teenuse diasini töötoa läbiviijaid, kes aitaks kaardistada ära kaugtõlke teenuse kliendi teekonna ja täpsemalt määratleda, mis peaks jääma SKA kaugtõlke teemadeks.8.06 toimub Hestia Hotel Europe "Kaugtõlke visiooni päev", kus osalesid KOV, Sotsiaalministeeriumi, SKA ja sihtrühma esindajad nii Eesti Kurtide liidust kui ka Eesti Vaegkuuljate Ühingust. 21.06.2022 tutvustas teenuse disaini läbi viinud Brand Manual SKA-le töötoa tulemusi, mis on heaks aluseks VTK koostamisel ja tõlketeenuste arendamisel. IT hange Jaanuaris 2022 vahetus TEHIK poole äpi projektijuht, 24.01 esimene kohtumine uue projektijuhi Arno Reedega. Ukraina kriis pani mitmed tööprotsessid SKA pausile, sh pandi pausile tõlketeenuste toetamine juristi ja infoturbespetsialistiga. Alates 2.mai leiti infoturbespetsialist, kes aitas koostada TEHIK poolt hankeks nõutud turvaklassi protokolli. 26.05 sai TEHIK välja saadetud SKA kooskõlastatud turvaklassi protokoll. 07.06 toimub SKA ja TEHIK turvaklassi protokolli koosolek. Seal toodi esile vajadus tegeleda enne hanget teenuse infosüsteemi pidamise korra, andmekaitse mõjuhinnanguga ja RIHA infosüsteemi registreerimisega. Hetkel on SKA kooskõlastamisel infosüsteemi pidamise kord kaugtõlke äpi jaoks, mis saab tehtud juuli kuu jooksul. Samuti on juuli jooksul plaanis tegeleda äpi mõjuhinnanguga. Kaugtõlke äpi hange läheb hetke ajavakava järgi välja september/oktoober 2022. Loodetavasti on aasta lõpuks olemas äpp, mida on võimalik juba testida ja katsetada. Kogemuskohtumised 5.01.2022 kohtumine Häirekeskusega, kes on muutmas 112 ligipääsetavamaks kurtidele ja vaegkuuljatele. Kaugtõlke olemuse, statistika ja info jagamine. Võimalike koostööpunktide arutamine 18.02.2022 tutvustas Häirekeskus oma teenuse disaini raames läbi viidud intervjuude tulemusi. Osales ka TEHIK esindaja. 20.05 Eesti Kurtide Liidu 100 aastapäeva tänu galal osalemine, projektijuht Sandra Laurimaa ja Lagle Kalberg SKA erihoolekande ja rehabilitatsiooni talituse juhataja. 10.06 toimus Austria firma SignTime tegevdirektoriga kohtumine, et saada rohkem infot nende lahenduse kohta, kuidas tagada avatar viipekeele tõlge filmidele, veebilehtedele jne. Kohtumiselt saadud info, missugust meeskonda vajab selline protsess, missuguses on võimalikud kulud jne. Antud kohtumisest saadud info edastatud ka SoM esindajale Tarmo Kurvesele. 2022 a teises pooles: Alates 05.08 Sotsiaalkindlustusameti projektijuht Sandra Laurimaa läks emapuhkusele ning tema asendajana asus tööle Karmen Orlovski. Juulikuus vaadati üle tõlketeenuste kulumudel ja sai kinnitatud tõlketeenuste eelarve 2022-2023 aastaks. 2023. aasta lõpuni rahastatakse tõlketeenuseid antud TAT-ist Euroopa Sotsiaalfondist ning 2024.aastal plaanitakse liikuda üheks aastaks uude Euroopa Sotsiaalfondi TAT-i ja 2025. aastal alustada teenuse rahastamist riigieelarvest. Tõlketeenuste projekt liigub SKA ja SoM-i tööplaani prioriteetse teemana. 2023. aastal on plaanis korraldada tõlketeenuste VTK raames kohtumine SKA-SOM-teenuseosutajad-teenusekasutajad-alaliidud vahel. Kaugtõlke teenuse osutamine Kaugtõlketeenuse hankeleping lõppes 31.12.2022, ning oktoobrikuu jooksul valmistati ette hanke pikendust 2023 aasta lõpuni. Mõlemad teenusepakkujad (Viipekeeletõlkide OÜ ja MTÜ Tartu Viipekeeletõlgid) olid nõus jätkama samade hanketingimustega ning lepingut aastaks pikendama. Küll aga juhtis Viipekeeletõlkide OÜ tähelepanu tõlketunni madalale hinnale, mis üleüldise hinnatõusuga kaasas ei käi. THI järgi võib eeldada 2024 tunnihinnaks umbes 56€. Eeldatav kaugtõlke pakkumise tundide arv 2023. aastal on maksimaalselt 4000 tundi. Alatäimine on seotud osade hangete viivitustega mis põhjustas kohati teenuseostamise auke. Kirjutustõlke teenuse osutamine 27.07.2022 avaldati kirjutustõlke hange kogumaksumusega 95 800€ (+km). Pakkumuste esitamise tähtaeg oli 16.08.2022. Laekus üks pakkumus Viipekeeletõlkide OÜ. 24.10.22 sõlmiti vastav hankeleping, muudatustena on tõusnud kõikide tõlketüüpide hinnad ning SKA hakkab tasuma ka nende tõlketööde eest, mis on tühistatud hiljem kui 48h enne ürituse toimumist. Jaanuari alguses toimub kohtumine teenuseosutajaga, kus vaadatakse üle uus aruande põhi. IT hange Juulis toimusid kohtumised nii TEHIK tiimiga kui ka SKA siseselt andmekaitsespetsialist Ainike Alla ja infoturbespetsialisti Ivari Õunapuuga, kellega koostati äpile vajalik andmekaitsealane mõjuhinnang. 12.09.2022 läks TEHIKule kooskõlastamiseks äpi mõjuhinnang. Edasi töötati tehnilise kirjeldusega mis sai paika novembris. Detsembris toimus hanke alusdokumentide välja töötamine ja viimistlemine koostöös TEHIKuga. Jaanuari teisel nädalal lähevad hankealusdokumendid SKA-s majasisesele kooskõlastusringile, misjärel saab hanke avaldada. Viipekeeletõlkide koolitamine Seoses hindade kallinemisega on Vene viipekeel II osa koolitust läbi viiv Viipekeeletõlkide OÜ esitanud avalduse lisaraha taotlemiseks. Kinnitasime avalduse (1500€ ilma KM-ta), mille kohta sõlmiti lepingu lisa 21.11.22 ning kokkulepe teenuseosutajaga, kes teeb eraldi arve 2023. aasta II kvartalis, enne viimast koolituse arvet. Novembris toimus kohtumine kirjutustõlkidega (G. Järvsalu, L. Liiholm, U. Saks) kus arutati 2023. aasta koolitusvajadusi. Esialgu 2023. aastal plaanitud kirjutustõlkide koolitust ei teha, kuna kirjutustõlkide hinnangul puudub ühiskonnas vajadus uute kirjutustõlkide järgi. Nende sõnul on kirjutustõlke maailm liikumas respeaking suunal, kus väljaöeldu paneb kirjapilti masin ja tõlgil jääb üle vaid vajaduse korral parandusi teha. 2023 esimeses pooles : SHS muutmise seaduseelnõu väljatöötamise kavatsus avalikustati 01.06 ning ettepanekute ja kommentaaride tähtaeg oli 21.06. Projektijuhti on kaasatud nii ERR-i kui ka Häirekeskuse poolt projektiideedesse, mis mõlemad soovivad Innomeetmest rahalist toetust selleks saada. Hetkel on projektid esitamise faasis. Kaugtõlke teenuse osutamine Kaugtõlketeenus oli esmakordselt maas 25.01.23 tund aega Skype poolse vea tõttu. Muus osas on teenus toiminud tavapäraselt. Uusi kasutajaid on lisandunud 9, keskmiselt kasutab teenust kuus 95,6 klienti. Juunis valiti uus Kurtide liidu juhatus, kellega tegime 22.06 ka kohtumise, kus osalesid Karmen Orlovski, Lagle Kalberg, Tarmo Kurves, Kadri Mets, Liivi Liiholm, Ulvi Saks, Sirle Papp ja Aire Murd. Kuulasime uue juhatuse mõtteid ja muresid, millest suurem osa puudutas projektiväliseid probleeme. Väga oodatakse äpi tulekut ning ollakse meeleldi nõus koostööks. Kirjutustõlke teenuse osutamine Alates 2023. aasta algusest on kasutusel uus kirjutustõlke aruande põhi, kuhu on lisandunud ka vorm mida tuleb täita siis, kui tellimus tühistatakse 24h või 48h enne ürituse toimumist. Teenuseosutajale hüvitatakse tühistatud tellimuse eest vastavalt 100% või 50% tellimuse koguhinnast. Jaanuaris kohtusin kirjutustõlketeenuse pakkujaga ja kuulasin tema poolse vajaduse ja nägemuse uuest aruande põhjast jm teenusega seotud küsimustes. Märtsis kohtusin Vaegkuuljate liidu esindaja Külliki Bodega, teemaks kirjutustõlke vähene kasutamine ja selle mure lahendusideed. IT hange Jaanuari lõpus said kaugtõlke äpi hanke alusdokumendid SKA sisese kooskõlastuse. Veebruaris valmisid ingliskeelsed tõlked ning hange läks avalikuks 20.02.2023. Pakkumuste esitamise tähtaeg oli 27.03.2023. Hankele esitati üks pakkumus. Vastavustingimusi kontrollides selgus aga meie ning TEHIKU poolseid möödapanekuid ning puudujääke, mistõttu otsustasime antud hanke ebaõnnestunuks tunnistada ning kordushanke teha. Kordushanke tarvis sai täpsustatud maksetingimusi, lisatud juurde lisaarenduste ja konsultatsioonitundide võimalused ning täpsustatud tehnilist kirjeldust. Kordushange on hetkel üleval ning pakkumuste esitamise tähtaeg on 17.07.2023. Viipekeeletõlkide koolitamine Juuniga lõppes Vene viipekeele II osa koolitus, 60h kontaktõpet, 30h veebiõpet ning 70h iseseisvat õpet. Koolituse lõpetas 12 inimest. 2023 aasta teine pool: 2023. aastaga saab toetuse andmise tingimuste rahastus läbi, ning selleks, et teenus ei katkeks rahastusallika vahetumisel, otsustati liikuda uude TAT-i (Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2021–2027; 21.4.9.2 Pikaajalise hoolduse teenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamine ning hoolduskoormuse leevendamine) alates 01.12.2023. Antud TAT-i sihtrühma kuuluvad kuulmislangusega inimesed, mis tähendab, et teenuse saajale on määratud kas kuulmispuue või kuulmispuue esineb ühe puudeliigina liitpuude koosseisus või tal on vähenenud töövõime või eriarsti poolt väljastatud kuulmislanguse tõend (mõõduka, tugeva või sügava kuulmislanguse esinemise kohta). Kaugtõlketeenuse osutamine Teenus toimis tavapäraselt, uusi kasutajaid liitus viimase viie kuu jooksul 6, keskmiselt kasutas ühes kuus teenust 97 inimest. Kokku kasutatakse teenust ühes kuus keskmiselt 3638 minutit. Nii kõnede kestuse kui kõnede arvu poolest kasutatakse teenust kõige enam igapäevateenuste kasutamisel (33% kõnede arvust) ning tervishoiuteenuste kasutamisel (25,4% kõnede arvust). Ülejäänud kategooriateks on Sotsiaaklindlustusametiga suhtlemine, töötukassaga suhtlemine, suhtlus riigi või KOV asutustega, tööalane suhtlus, koolitus, perekondlik suhtlus, meelelahtus, kirjalik tõlge ning hädaabikõned. Uuest aastast vähendatakse kategooriate arvu ning alles jäävad: riigiasutustega suhtlus, tööalane suhtlus, tervishoiuteenuste kasutamine, igapäeva teenused/suhtlus ning „muu“ kategooria. 2023a oli planeeritav tundide arv 4000, paraku alatäimine 180 tunni võrra on seotud koguperioodi jooksul tehtud osade hangete viivitustega mis põhjustas kohati teenuseostamise auke. Kirjutustõlketeenuse osutamine Teenuse kasutamine on olnud langustrendis – kui 2022 tehti 11 kuuga kokku 176 tellimust, siis 2023 oli 150 tellimust. Aasta algusest kehtima hakanud hange sisaldas endas muudatusena ka vähem kui 48h enne tellimust tühistatud töö teatud määral hüvitamist – siiani seda aga kasutatud ei ole. Teenus on tugevalt vajaduspõhine, kus ühel kuul võib olla 8 tellimust, kuid järgmisel kuul 20 tellimust, seega on ka raske tulevikku prognoosida. IT hange TEHIKu projektijuht Arno lahkus suvel ning teda asendas Rainer Rohtla, septembrist alates sai antud projekt TEHIKu poolt uue projektijuhi Inga Ilvese, kes oli ka äpi teemadega 2021 alustades selle juures. Esitatud pakkumus osutus edukaks ning kohe alustati ka lepingute ettevalmistamist. Pakkujaks oli Tšehhi firma DeafCom. Esimeseks takistuseks sai tšehhide digiallkirjastamise võimaluse puudumine, ning seetõttu lähendati asi järgnevalt: läbi Docusign keskkonna allkirjastati leping nii tšehhide, SKA peadirektori kui ka TEHIKu peadirektori poolt – see andis võimaluse alustada Deafcomil vajaminevaid arendustöid – seejärel saadeti need Deafcomi poolt paberil allkirjastatuna Eestisse, kus need said ka siin uuesti allkirjastatud. Esimene koosolek toimus 13.09.2023 kus leppisime kokku järgnevad tegevused, esmatähtsaks pidas Deafcom, et me alustaks kohe äpi GDPR ja Kasutajatingimuste välja töötamisega. Leppisime kokku ka kohtumised iga kahe nädala tagant reedeti, kus Deafcom andis meile oma edasiminekutest ülevaate. 29.09 saatsid tšehhid Crowdin’i veebisaidi lingi, kus projektijuhi ülesandeks oli kogu äpp (nii mobiiliversioon kui ka veebiversioon) eestikeelseks tõlkida. 13.10 saime esimese äpi mobiiliversiooni juba n-ö testimiseks ja tutvumiseks. 23.11 toimus TEHIK kontoris äpi testimise päev, kohal olid TEHIKu poolt Inga Ilves, Sotsiaalkindlustusametist tõlketeenuste projektijuht Karmen Orlovski, Eesti Kurtide Liidust Tiit Papp, Sirle Papp, Kaupo Ohlo, Eesti Viipekeeletõlkide Kutseühingust Sandra Laurimaa ning Deafcomi esindaja Michal Obložinský. Esmalt tegi Michal tutvustuse Deafcomist ja äpi kasutustest teistes riikides ning päeva teises pooles testisime koos läbi äpi kõik võimalused. Saime ka kurtidelt palju väärtuslikku tagasisidet. Antud kohtumisega toimus ka äpi üle andmine. Äpi live minemist takistab hetkel veel GDPR ja Kasutajatingimuste puudumine, mis on SKA erinevate osapoolte vahel väljatöötamise faasis. Seejärel alustame järk-järgulise äpile üleminekuga, mis tähendab, et esmalt ca 1kuu osutatakse kaugtõlketeenust äpi vahendusel vaid paralleelliini ajal. See võimaldab õppida keskkonda kasutama nii tõlkidel kui kurtidel, lisaks peab projektijuht ükshaaval kõik äpiga liitujad kontrollima ja kinnitama ning see lahendus tagab sujuvama protsessi.
Tegevuse nr ja nimetus 2.3 Uue integreeritud, isikukeskse ja paindliku erihoolekandeteenuste süsteemi piloteerimine Alamtegevuse nr ja nimetus Alamtegevus puudub. Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.01.2017–31.12.2022 Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.01.2017-31.12.2022 Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud. 2017.aasta esimeses pooles: Kogu projekti ajaraam nihkus märtsis seoses projektijuhi vahetusega. Tegevuse I etapp. Lepingupartneri leidmiseks hanke ettevalmistamine ja läbiviimine toimus 01.01.2017–01.03.2017 Märtsi keskel oli projektijuhi esmane ülesanne valmistada ette hanke tehniline kirjeldus, et hange välja kuulutada. Hange kuulutati välja E-riigihangete süsteemis hankejuristi poolt 20.03. Toimusid erinevad kohtumised ja infopäevad kohalike omavalitsustega kes näitasid suuremat soovi projektis osalemiseks. Eeltöö tulemusena kujunes välja kohtumiste graafik erinevate omavalitsustega, kellest enamus ka reaalselt osales hankes. Hanke sulgudes olid oma pakkumised teinud 10 omavalitsust, mis tähendas konkureerimist 8-le kohale. Sellega, et osales rohkem kui 8 omavalitsust üle-eesti, oli varasemalt seatud eesmärk täidetud (igas piirkonnas üks osaleja). Samas üks piirkond jäi katmata pärast seda, kui Tartu otsustas loobuda. Pakkumuste sisuline läbivaatus, hindamine ja komisjoni otsus (18.04-26.04) toimusid kõik vastavalt seatud ajaraamistikule. (Tegevuse detailne ajaraamistik on nähtav vahearuandes nr.4) Tegevuse II etapp. II etappi tegevused nihkusid suuresti ajaliselt 2018 aastasse kuna piloteerijad (KOV) ei ole ühe aegselt jõudnud koostada klientidele individuaalse eelarve kasutuse plaane. 2017. aasta teisel poolel toimusid kohtumised Otepää, Võhma, Keila, Haapsalu projektipartneriga. Kontrolliti, kuidas dokumentatsiooni säilitatakse ja milline on kohapeale korraldus. Käidi läbi kõigi partnerite kliendijuhtumid ja analüüsiti praeguseid ja tulevasi tegevusi, et parandada pilooti elluviimist. Samuti toimus jooksev piloteerijate nõustamine ( kuidas paremini koostada kliendile individuaalne rahastuse plaan jne, täitmine kliendi profiiili STARis jne.) ja jõustamine, suuremaid tagasilööke ei olnud. Toimusid mitmed kogemusseminarid. Alustati hindamisinstrumentide kogumise ettevalmistusega, mille eesmärgiks on erinevate hindamisinstrumentide klassifitseerimine ja analüüsimine. Antud sisend läheb STAR-i ja SKAIS-i arenduse tarbeks, samuti annab tervikpildi hindamistest erinevate organisatsioonide poolt. Individuaalse eelarve kasutamist piloteeritakse kogu piloodi kestel , lõplik analüüs ja järeldused selle kohta peaksid valmima 2018 a. lõpp. 2018. aasta esimeses pooles toimus jooksev pilootprojektis osalevate kohalike omavalitsuste nõustamine. Koostati pilootprojekti analüüs. Märtsis toimus kohalike omavalitsuste ja teenuse osutajatega kogemusseminar, kus anti ülevaade projekti vahearuande tulemustest ja koguti kohalike omavalitsuste ning teenuseosutajate käest tagasisidet projekti kohta (mis on projektis hästi ja mida tuleks muuta/täiendada nt. teenuse saajate arvu suurendamine). Märtsi kuuga lõppes projektijuht (Raiko Puustusmaa) töölepingu ja projektijuhi kohustused võttis üle Kristo Tõnissoo. Aprillis koostati tagasiside küsimustik ja viidi läbi projektis osalenud klientide tagasiside küsitlus. Tulemused lubas SKA tutvustada Sotsiaalministeeriumile juunis. Mais koostati projekti mõjuanalüüsi hange. 21.05 asus tööle uus projektijuht Pille Soonmann. Alustati projektis osalenud inimeste teenusevajaduste kasutatud teenuste andmeanalüüsi, mis on ettevalmistus lõpparuande koostamiseks. Piloodi käigus töötati välja teenuse hindamisinstrument mida kavas testida järgmise piloodi käigus suurema sihtgruppi peal. 2018. a teisel poolel valmistati projektis osalenud inimeste teenusevajaduste kasutatud teenuste andmeanalüüs/lõpparuanne. Lõpparuanne tutvustati sotsiaalministeeriumile hoolekndeoskonnale. Lõpparuanne kaasab endasse kokkuvõtte isikukesksest eelarvest ja ettepanekustest uueks hankeks. Üheks suuremaks ettepanekuks oli suurendada piloodi sihtrühm, et selgemalt tuua välja ja analüüsida uue mudeli eelarvelist mõju. 2018 a teises pooles toimusid ekspertgruppide töörühmad. Töörühma ülesandeks oli välja töötata eelmise piloodi arvestades uue hindamise metoodika mis võimaldaks KOVi juhtumikorraldajal juba alg faasis koostada koos teenuseosutajaga kliendile sobiva juhtumiplaani. Uue piloodi läbiviimiseks valmistati uus hange. Hanke kuulutatakse välja 2019 jaanuar. 2019. aasta esimeses pooles valmistati ette uus hange. Pikka arutelukäigus RTKga (Riigi tugiteenuste keskus) selgus, et planeeritavad tegevusi ei ole võimalik tellida hankega vaid SKA peab korraldama selleks konkursi. Uue kursi jaoks jätkati : • Teenuskomponentide eesmärgistamisega, et projektis osalevad osapooled saaksid üheselt aru, millised tegevused on teenuskomponendi kohaselt planeeritud ning mida nende tegevustega tahetakse saavutada. • Kirjutati valmis „Isikukeskse erihoolekande teenusmudeli katsetamine kohalikus omavalitsuses“ konkursi jaoks põhi • Hakati välja töötama „Isikukeskse erihoolekande teenusmudeli katsetamine kohalikus omavalitsuses“ projekti jaoks analüüsi teostamiseks vajalikke lisamaterjalide põhjasid - vajalikud materjalid KOVidele, teenuse osutajatele, projektis osalevatele inimestele küsimustik. Lisaks kogu projektist saadava materjali koondtabel kokkuvõtetega erinevate analüüside teostamiseks. • Kaardistati dokumentide liikumine osapoolte vahel projektis, et vältida liigset materjalide tekkimist ning topelt informatsiooni kogumist. • Alustati KOVidele illustreeriva infomaterjali koostamisega, tutvustamaks projekti võimalikult lihtsalt ning arusaadavalt, et tekiks huvi ning soov projektist osa võtta. Konkurss „Isikukeskse erihoolekande teenusmudeli katsetamine kohalikus omavalitsuses“ projekti jaoks kuulutatakse välja augustis. 2019. aasta teises pooles isikukeskse erihoolekande teenusmudeli pilootprojekti planeeritud tegevused jätkusid. Augustis 2019 kuulutas Sotsiaalkindlustusamet välja I konkursivooru isikukeskse erihoolekande teenusmudelit katsetavate kohalike omavalitsuste (KOV) leidmiseks. Konkursile esitati 8 taotlust, sh üks 2 KOVi ühistaotlus. Konkursi tulemusena alustati oktoobris teenusmudeli piloteerimist kaheksas Eesti KOVis - Tallinna linnas, Kose vallas, Jõelähtme vallas, Kohila vallas, Kohtla-Järvel, Lüganuse vallas ning Haapsalu ja Lääne-Nigula valla koostöös. I konkursivooru tulemusel jagati KOVide vahel laiali 195 teenuskohta. 2019. aasta lõpuks oli projektis osalevates KOVides teenusmudeli katsetamisse kaasatud 28 psüühilise erivajadusega inimest. Projektimeeskonna poolt viidi II poolaastal pilootprojekti tutvustamiseks läbi kaks infopäeva Tartus ja Tallinnas, koostati pressiteateid ja uudisnuppe listidesse ja uudiskirjadesse (Sotsiaaltöö ajakirja uudiskiri, KOVide infokiri). Projektis osalevatele KOVidele korraldati kaks koostööseminari, oktoobris ja detsembris, lisaks toimusid teenusmudelit piloteerivate KOVide külastused ja jooksev nõustamine, et tagada projekti sujuv käivitumine. KOVidele viidi läbi ka kolm koolitust teenusmudeli piloteerimisel rakendatava abivajaduse hindamisinstrumendi kasutamiseks. Oktoobris-novembris sai ette valmistatud isikukeskse erihoolekande teenusmudeli piloteerimise II konkursivoor sees kuulutati välja novembris, taotluste esitamise tähtaeg on 17.01.2020. 2020. a esimeses pooles isikukeskse erihoolekande teenusmudeli pilootprojekti planeeritud tegevused jätkusid. Aasta alguses liitusid projektimeeskonnaga koordinaatorid Helle Villem ja Jana Laanemets ning projektijuht Aveli Ainsalu. II konkursivooru esitati 6 taotlust (sh 1 korduv), mille tulemusena alustati veebruaris teenusmudeli piloteerimist Tallinnas, Jõhvi vallas, Rapla vallas, Põhja-Pärnumaa vallas, Antsla vallas ja Pärnu linnas. Laiali jagati 158 teenuskohta. Uutele KOVidele korraldati avaseminar koos teenusmudeli piloteerimisel rakendatava abivajaduse hindamisinstrumendi kasutamise koolitusega. Veebruaris viidi läbi ISTE projektis mitte osalevate KOVide tagasiside küsitlus, mille kohaselt kaaluks 26 KOVi (ehk 65% vastanutest) osalemist, kui SKA kuulutaks välja uue konkursivooru. Kõikidele projektis osalevatele KOVidele korraldati märtsis teine kogemusseminar, kuhu olid oodatud ka baastoetuse osutajad. Eriolukorra alusel kehtestanud piirangud takistasid II vooru 50 teenuskohaga KOVidel lepingu täitmist, mistõttu pikendati Rapla ja Pärnu piloteerimise esimest etappi kahe kuu võrra. Esimese vooru KOVid, kes olid juba täitnud teenuskohad ja kaasanud abivajajad projekti, jätkasid eriolukorras teenuskomponentide pakkumisega võimaluste piires (telefoni teel) või kasutades eriolukorra tingimustega arvestavaid loomingulisi lahendusi. Mais lahkus projektimeeskonnast üks koordinaator. Juunis korraldati kolmas kogemusseminar. Juuni lõpu seisuga on pilootprojekti sisenenud 231 psüühilise erivajadusega inimest ja projektist on lahkunud 12 inimest. Jooksvalt toimus projektis osalevate KOVide nõustamine ja juhendamine ning mudeli rakendamise praktikate kogumine. 2020 II poolaastal laienes isikukeskse erihoolekande teenusmudeli piloteerimine Eestis veelgi. Sotsiaalkindlustusamet valmistas ette ja kuulutas augustis välja ISTE projekti III konkursivooru teenusmudelit katsetavate KOVide leidmiseks. Konkursi väljakuulutamisele eelnes kõigi Eesti KOVide teavitamine nii listide, uudiskirjade kui otsepöördumiste ja –kohtumiste teel. Konkursi tulemusena lisandus senistele 13 KOVile veel 7 uut teenusmudelit piloteerivat KOVi – Mustvee vald, Raasiku vald, Tapa vald, Tartu linn, Tori vald, Türi vald ja Väike-Maarja vald. 01.01.2021 seisuga on projektis osaleva 20 KOVi vahel jaotatud 573 teenuskohta. ISTE projekti on aasta lõpu seisuga kaasatud 373 psüühilise erivajadusega inimest, projektis osaleb 5 linna ning 15 valda 9 erinevast maakonnast. Teenusmudeli piloteerimisega seotud tegevused jätkusid sügispoolaastal üldjoontes plaanipäraselt. Jooksvalt toimus projektis osalevate KOVide nõustamine ja juhendamine ning mudeli rakendamise praktikate kogumine. III ja IV kvartalis toimusid ka kogemusseminari ja novembris III vooru KOVidele ka sissejuhatav avaseminar. Koroonaviiruse leviku tõttu õnnestus vaid üks neist seminaridest teha kontaktkohtumisena septembri algul, ülejäänud üritused toimusid veebi vahendusel. ISTE projektiga värskelt liitunud KOVide toetamiseks tegid koordinaatorid iganädalasi infotunde ja koostasid infokirju. Covid-19 viiruse levimise tõttu lükkusid 2021. aastasse edasi KOVide külastused ja kohapealne tutvumine ISTE teenusmudeli rakendamisega omavalitsustes. ISTE projekti esialgseid tulemusi sai ka laiemalt tutvustatud, sh sotsiaalministeeriumis ja Eesti Linnade ja Valdade Liidu üritusel. Valmis ISTE teenusmudelit tutvustav teabeleht projekti sihtrühmale, st teavitusmaterjal jagamiseks psüühilise erivajadusega inimestele ja nende lähedastele. Novembris lahkus ISTE meeskonnast projektijuht, uue töötaja leidmiseni tegelevad projektiga 3 töötajat: arendusprojektijuht ja koordinaatorid. 2021 I poolaastal jätkus isikukeskse erihoolekande teenusmudeli piloteerimine 20 kohaliku omavalitsuse poolt. Jooksvalt toimus kõikide projektis osalevate KOVide nõustamine ja juhendamine teenusmudeli rakendamisega seotud küsimustes. Enam vajasid nõustamist, heade praktikate jagamist ja juhendamist 2020 a novembris piloteerimisega alustanud uued omavalitsused. Covid-19 viiruse leviku teise laine tõttu ei olnud talvisel ja varakevadisel perioodil võimalik läbi viia kontaktkohtumisi ning tutvuda kohapeal omavalitsuste ja teenuseosutajatega teenusmudeli rakendamise praktikatega. Kõik ISTE projekti kohtumised toimusid kuni mai kuuni veebis ning juhendamised ja nõustamised nii telefoni kui veebi vahendusel. Covid-19 viiruse teise laine ajal jätkus inimestele teenusekomponentide osutamine arvestades kõiki piiranguid ja tervisekaitse nõudeid. Alates maikuust toimusid juhtumipõhiselt kontaktkohtumised omavalitsustega. Arendusprojektijuhi poolt tehti ISTE projekti tegevuse käigus kogutud andmete esmane analüüs 2019-2021 ajaperioodi kohta. Kuni aprill 2021 tegeles projekti juhtimistegevustega arendusprojektijuht. Alates aprillist 2021 tuli tööle uus projektijuht. Läbi on viidud 2 kogemusseminari – 11.03.2021 ja 08.06.2021. 11.03.2021 kogemusseminariks kaardistati omavalitsustes teenusmudeli rakendamise praktikaid ja tööprotsesse ning jagati kogemusi piloteerivate omavalitsuste vahel. 08.06.2021 kogemusseminariks koguti omavalitsuste tagasisidet ja ettepanekuid teenusmudeli arendamiseks ning tõsteti piloteerivate omavalitsuste ja teenuseosutajate teadmisi teenuste kvaliteedi ja kogukonna ressursside teemadel. Tagasiside kogemusseminarile oli positiivne. Kogemusseminaride materjalid on kättesaadavad kõigile omavalitsustele ja teenuseosutajatele SKA kodulehel Projektimeeskond on kogunud omavalitsustelt infot juhtumikorralduse tasu sihtotstarbelise kasutuse kohta. ISTE projekti tegevusi ja tulemusi on tutvustatud nii Sotsiaalkindlustusameti siseselt kui koostööpartneritele ning tehtud kokkuleppeid edasiseks koostööks teenusmudeli tutvustamisel ja info levitamisel. Toimunud on kohtumised Sotsiaalkindlustusameti erinevatele osakondadega, Eesti Puuetega Inimeste Kojaga, Töötukassa ning Vaimse Tervise ja Heaolu Koalitsiooniga. Osaletud on 2021 sotsiaalhoolekande aastakonverentsi ettevalmistamisel, kuna konverentsi üks töötuba on ISTE projekti ja selle tegevuste tutvustamine. Projektimeeskond on andnud tagasisidet uuringufirma Civitta Eesti riiklike erihoolekandeteenuste ja ISTE teenusmudeli kulude võrdleva analüüsi vaheraportile ning osalenud aruteludel ja kohtumistel Sotsiaalministeerium ning uuringufirma esindajatega. Projektis kogutud infole ja tagasisidele tuginedes on ettevalmistatud muudatusi teenusmudeli arendamiseks piloteerimise jätkumisel või üldisemal rakendamisel sotsiaalhoolekande abikorralduse muutmisel. 2021 II poolaastal jätkus isikukeskse erihoolekande teenusmudeli piloteerimine 20 kohaliku omavalitsuse poolt. Jooksvalt toimus kõikide projektis osalevate KOVide nõustamine, juhendamine, rakendamise praktikate jagamine teenusmudeli rakendamisega seotud küsimustes. Toimusid kontaktkohtumised katsetavate omavalitsuste ja teenuseosutajatega – Pärnus, Raplas, Kohtla-Järvel, Jõhvis, Tapal, Väike-Maarjas, ning veebikohtumised Haapsalu ja Lääne- Nigula omavalitsustega. Läbi on viidud 2 kogemusseminari – 14.09.2021 ja 01.12.2021. 14.09.2021 kogemusseminariks koguti teenusmudeli tegevustega abi saanud inimeste edulugusid ning kogemusseminaril jagati kogemusi positiivsetest muutustest inimeste elukvaliteedis. 01.12.2021 toimunud kogemusseminariks koguti omavalitsustelt tagasisidet teenuskomponentide hinnastamise praktikate ja eelarve kasutamise kohta. Kogemusseminaril jagati kogemusi ning saadi teadmisi hindade kujundamise ja teenuste kulueelarvete planeerimise teemal. Kogemusseminaride materjalid on kättesaadavad kõigile omavalitsustele ja teenuseosutajatele SKA kodulehel. Projektimeeskond on kogunud omavalitsustelt infot teenusmudeli tegevuste STAR-i kannete praktika kohta. Projekti tegevusi ja esialgseid tulemusi on laiemalt tutvustatud Sotsiaalkindlustusameti siseselt kui ka koostööpartneritele, sh Töötukassa regionaalsetes büroodes infotunnid, Eesti Puuetega Inimese Koja liikmete aasta koosolekul, avaldatud artikkel sotsiaalvaldkonna erialaajakirjas „Sotsiaaltöö“, Tartu Ülikooli ja Tartu ülikooli Pärnu kolledži sotsiaaltöö tudengitele ja rehabilitatsioonispetsialistide baaskoolitusel osalejatele. Septembris viidi Eesti sotsiaalhoolekande aastakonverentsil läbi töötuba ISTE projekti tegevuste ja kogemuste tutvustamiseks koostöös katsetavate omavalitsuste ja teenuseosutajatega. Paralleelselt on ette valmistatud teenusmudeli piloteerimisega jätkamist 2022 aastal, sh uued konkursi dokumendid, tingimused ja kord. Sotsiaalkindlustusamet kuulutas augustis välja teenusmudeli konkursi 2022 aastaks. Konkursi väljakuulutamisele eelnes kõigi Eesti KOVide teavitamine nii e-listide, uudiskirjade, kui otsepöördumiste ja –kohtumiste teel. Konkursi tulemusena katsetab 2022 teenusmudelit 28 omavalitsust, sh 9 uut omavalitsust. Alates oktoobrist on projekti meeskond osalenud iganädalastel Sotsiaalministeeriumi hoolekande osakonna poolt kokku kutsutud erihoolekande reformi arutelukoosolekutel ning andnud jooksvalt vajalikku sisendit. 2022 esimesel poolaastal jätkas ISTE mudeli katsetamisega 28 KOVi 12 maakonnast, sh 9 uut omavalitsust – Harku vald, Järva, vald, Kehtna vald, Otepää vald, Paide linn, Põltsamaa vald, Rõuge vald, Valga vald ja Viljandi linn. Kokku jaotati uue konkursi alusel isikukeskse teenusmudeli põhimõtetel abi osutamiseks omavalitsustele 700 teenuskohta, sh uutele omavalitsustele 145 teenuskohta. Projektis osaleb 01.10.2022 alustasid ISTE meeskonnas KOVide nõustajatena tööd 2 sotsiaalvaldkonnas erihoolekande ja rehabilitatsioonteenuste osutamise kogemusega uut töötajat – koordinaator ja koordinaator-nõustaja. Uutele KOVidele korraldati 06.01.2022 Viljandis avaseminar ning jaanuaris toimusid piloteerimisel rakendatava abivajaduse hindamisinstrumendi kasutamiseks 3 piirkondlikku koolitust - Tallinnas, Valgas ja Paides. Veebruaris viidi läbi veebi-infotund kõikidele projektis osalevatele KOV-idele teenusmudeli rakendamise toetamiseks ning küsimustele vastamiseks. I kvartali jooksul toimusid uute alustavate KOV-idega iganädalased veebikohtumised teenusmudeli rakendamise toetamiseks ning korraldusega alustamisel tekkinud küsimuste jooksvaks lahendamiseks. 3 uut projekti sisenenud omavalitsust taotlesid projekti I etapi tegevustele pikendust 2 kuu võrra – Põltsamaa, Harku, Rõuge. 2022 a alguses riiklikult rakendatud ootamatu energiahinna hinnatõusu hüvitamine ja Ukraina sõjapõgenike kriisi lahendamisega seotud tegevustega kaasnesid KOVidele sotsiaalvaldkonnas ootamatult lisakohustused, millega kasvas oluliselt omavalitsuste töökoormus ja ei olnud võimalik nõuetekohaselt täita I etapi kohustusi. 30.04.2022 viidi läbi kõikide KOVide vahehindamine, mille tulemusel vähenes ühel omavalitsusel, Raasiku vald, teenuskohtade arv 3 võrra ning omavalitsus avaldas soovi vähendada alates 01.06.2022 oma teenuskohti 5 võrra. 2 omavalitsust – Haapsalu linn ja Järva vald taotlesid juurde täiendavaid teenuskohti. Taotluste hindamise tulemusel rahuldati Järva valla taotlus, kelle teenuskohtade arv suurenes alates 01.07.2022 5 võrra. Projektimeeskond viis läbi 19 omavalitsuse ISTE töödokumentide analüüsi ja projektitegevuste sisulise kontrolli. Märtsist juunini toimusid 21-s omavalitsuses koostöökohtumised KOV-ide ja baastoetuse osutajatega nende piirkondliku praktika kaardistamiseks ning teenusmudeli rakendamise arengutega tutvumiseks - Tartu linn, Antsla vald, Jõhvi vald, Kohtla-Järve linn, Väike-Maarja vald, Tapa vald, Lüganuse vald, Haapsalu linn, Rapla vald, Kohila vald, Tallinna linn, Kose vald, Raasiku vald, Jõelähtme vald, Türi vald, Pärnu linn. Vajadus- ja juhtumipõhiselt toetati sagedasemate nõustamistega nii veebis kui kohapeal uutest alustavatest KOV-idest Viljandi linna, Põltsamaa, Rõuge ja Harku valda. Arendusprojektijuhi poolt tehti ISTE projekti tegevuse käigus kogutud andmete esmane analüüs 2019-2021 ajaperioodi kohta. Viidud läbi 2 kogemusseminari – 09.03.2022 ja 9.-10.06.2022 09.03.2022 kogemusseminariks koguti omavalitsustelt tagasisidet nende praktikate kohta teenuste tulemuste ja mõju hindamisel ning jagati kogemusi ja saadi teadmisi teenuse tegevuste mõjude kaardistamiseks ning tulemuste hindamiseks. 9.-10.06.2022 kogemusseminar koguti nii projektis osalevatelt KOVidelt kui teenuse osutajatelt infot kvaliteetse teenuse osutamise praktikate kohta, jagati kogemusi WHO QualityRights metoodikaga teenuste kvaliteedi hindamisel ning saadi teadmisi teenuste kvaliteedi tõstmise võimaluste kohta. Kogemusseminaride materjalid on kättesaadavad kõigile omavalitsustele ja teenuseosutajatele SKA kodulehel. Toimunud on isikukeskse teenusmudeli tegevuspõhimõtete ja töövahendite tutvustamine Sotsiaalkindlustusameti siseselt: 21.01.2022 rahvusvahelise kaitse saanud inimeste abivajaduse hindamine tugiisiku teenuse vajaduse välja selgitamiseks; 14.02.2022 erihoolekande ja rehabilitatsiooni talituse ärianalüütikutele; 28.02.2022 erihoolekande ja rehabilitatsiooni talituse teenuse konsultantidele ja koordinaatoritele; 23.05.2022 Sotsiaalkindlustusameti kinnise lasteasutuse teenuse meeskonnale 25.05.2022 erihoolekande ja rehabilitatsiooni talituse juhtivspetsialistidele, nõunikele ja projektijuhtidele. 28.06.2022 uuele osakonna juhi kt-le. Sotsiaalkindlustusameti väliselt on isikukeskse teenusmudeli tegevuspõhimõtteid ja töövahendeid tutvustatud: 04.02.2022 Dementsuse kompetentsikeskuse meeskonnale; 22.02.2022 Sotsiaalministeeriumi mõttekohvikus erihoolekandeteenuse osutajatele; 22.02.2002 Eesti Puuetega Inimeste Kojas psüühikahäiretega inimeste huvikaitse organisatsiooni loomise töörühmale; 11.03.2022 Sotsiaalministeeriumis Eesti Linnade ja Valdade Liiduga kohtumisel; Osaleti 16.05.2022 toimunud „Kogukonna teemapäeva“ ettevalmistamisel, kuna teemapäeva üheks ettekandeks oli ISTE teenusmudeli rakendamise kogemus Tori valla näitel. Puuetega Inimeste Koja ajakirja „Sinuga“ kevadnumbris avaldati ISTE teenusmudeli tegevusi ja tulemusi tutvustav artikkel. Märtsis lahkus meeskonnast arendusprojektijuht ning projektijuht täitis osaliselt arendusprojektijuhi tegevusi Sotsiaalministeeriumi suunal, osaledes iganädalastel Sotsiaalministeeriumi hoolekande osakonna poolt kokku kutsutud erihoolekande reformi arutelukoosolekutel. Alates veebruarist osales projektijuht Sotsiaalministeeriumi juhitavas ISTE tegevuste käigus väljaarendatud abivajaduse hindamisvahendi arendamisega seotud juhtrühma koosolekutel. Mai lõpus tuli tööle uus töötaja, ametinimetusega arendusnõunik, kes asus täitma arendusprojektijuhi tegevusi. Juunis alguses lisanus projekti meeskonda analüütik. Projektis kogutud infole ja tagasisidele tuginedes on asutud ette valmistama tegevusi teenusmudeli arendamiseks piloteerimise jätkumisel ning üldisemal rakendamisel sotsiaalhoolekande abikorralduse muutmisel. Alustatud on perioodiks 2023-2024 teenusmudeli katsetamiseks konkursi materjalide ettevalmistamist. 2022.a. teise poole tegevused: 2022 teisel poolaastal jätkus ISTE mudeli katsetamine 28 KOVis. ISTE meeskond oli KOVide jaoks partner, kes nõustas, juhendas aga ka kontrollis mudeli rakendamise samme ning dokumentide täitmist. Teisel poolaastal toimus 10 koostöökohtumist omavalitsustes kohapeal, kuhu olid kaasatud omavalitsuse partneriks olevad teenuskomponentide osutajad. Külastati Tori valda, Põhja-Pärnumaa valda, Paide linna, Järva valda, Rõuge valda, Valga valda, Otepää valda ja Viljandi linna ning veebi vahendusel kohtuti Kehtna valla ja Harku valla esindajate ning teenuseosutajatega. Kohtumiste käigus anti tagasiside ISTE töödokumentide analüüsi tulemuste ja projektitegevuste sisulise kontrolli kohta. Samas küsiti tagasisidet mudeli rakendamise, koostöö ja parendusettepanekute osas. Toimus 2 kogemusseminari: 07.09.2022 kogemusseminari teemaks oli kogukonna ressursid ja nende kaasamine, kus iga osalev KOV ja teenuse osutaja sai läbi isikliku kogemuse vaadelda oma piirkonna kogukonna ressursse ja leida võimalusi nende integreerimiseks ISTE piloteerimisse. 08.12.2022 kogemusseminari teemaks oli aasta kokku võtmine ja tulevikku vaatamine. Selle käigus tehti esmane kokkuvõte 2022 piloteerimise tulemuste põhinäitajatest, 2023-2024 konkursi tulemustest, 7 kaardistati erinevates rollides ISTE rakendamisega seotud hirme, riske ja väljakutseid ning pakuti neile lahendused. Lühidalt räägiti ISTE tulevikuplaanidest ja edasistest tegevussammudest. Kogemusseminaride materjalid on kõikidele kättesaadavad SKA kodulehel. Isikukeskset erihoolekande teenusmudelit tutvustati: 08.07.2022 AS Hoolekandeteenused esindajatele 08.09.2022 ja 15.09.2022 Sotsiaalministeeriumi erinevatele osakondadele 31.08.2022 Hiiumaa valla esindajatele 02.09.2022 Saaremaa valla esindajatele 16.09.2022 Noorpsühhiaatrite aastakonverentsil 20.10.2022 Erihoolekande infopäeval 09.11.2022 Rehabilitatsioonispetsialistide koolitusel Pärnu Kolledžis. Ajakiri „Sotsiaaltöö“ kajastas ISTE mudeli rakendamise kogemuslugusid Tori, Kose ja Kohila vallast. Sotsiaalkindlustusameti taskuhäälingus „Jutus on iva“ käis ISTE mudeli rakendamisest rääkimas Jõelähtme ja Valga valla ning Tallinna linna esindajad. Igakuiselt on ISTE mudeli katsetamise ja järgmise aasta konkursiga seotud info vahetus toimunud Sotsiaalministeeriumi ja SKA kohtumistel. Iganädalaselt arutati Sotsiaalministeeriumi hoolekande ja sotsiaalse kaasatuse osakonnaga erihoolekande reformi sh ISTE mudeli 2025 aastal rakendumisega seotud küsimusi ning anti infot mudeli rakendamisest, tulemustest, IT arendusvajadustest jne. Arutelud jätkuvad. Septembri alguses lahkus meeskonnast analüütik, mille tulemusel takerdus koondatud andmete analüüs. Uus analüütik on leitud ja alustab tööd 18.01.2023. Novembri alguses vahetus projektijuht, kelleks on varasema KOV ja SKA töökogemusega Viktooria Iljin. 2023-2024 aasta ISTE mudeli katsetamiseks kuulutati välja konkurss, mille tulemusel jagati 35-le KOVile 780 teenuskohta ja katsetajate hulka lisandus 7 uut omavalitsust: Narva linn, Rakvere linn, Kiili vald, Keila linn, Tõrva vald, Elva vald ja Hiiumaa vald. ISTE mudeli katsetamine jätkub aastatel 2023-2024 TAT „Sotsiaalkaitse ja pikaajalise hoolduse kättesaadavus“. Samal ajal toimub intensiivne töö projektis kogutud info analüüsimiseks ja uue mudeli rakendamise ettevalmistamiseks vajalike ettepanekute tegemiseks. Analüüsiga tegeleb Sotsiaalministeerium. Tegevuse nr ja nimetus 2.3 Uue integreeritud, isikukeskse ja paindliku erihoolekandeteenuste süsteemi piloteerimine Alamtegevuse nr ja nimetus 2.3.2. Integreeritud, isikukeskse ja paindliku erihoolekandeteenuste süsteemi piloteerimise mõjuanalüüs Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.01.2019- 06.09.2021 Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa 01.01.2019- 06.09.2021 Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud. 2020.aasta esimeses pooles valmistati ette hanke dokumendid koos RTKga. Tänu eriolukorra välja kuulutamisele, nihkus tegevuse algus 2020 teise poole. Lepingu sõlmimine plaanitakse august 2020. tegevusega alustatakse september 2020a. 2020. aasta teises pooles tegevuse elluviimiseks sai sõlmitud leping uuringufirma Civittaga, kelle ülesanne on Eesti riiklike erihoolekandeteenuste ja ISTE teenusmudeli kulude võrdlevat analüüsi. Integreeritud, isikukeskse ja paindliku erihoolekandeteenuste süsteemi piloteerimise projektimeeskond andis 2020. aasta lõpus sellesse uuringusse omapoolse sisendi. Mõjuanalüüsi vaheraport valmib 15.02.21 ning lõppraporti tähtaeg on 30 aprill 2021. 2021.aasta esimeses pooles: Märtsis 2021 esitas Civitta vaheraporti võrdleva maksumuse analüüsiga praeguse erihoolekandeteenuste osutamise mudeli (sh sotsiaalse rehabilitatsiooni teenus) ning ISTE teenusmudeli rakendumisel. Edasise analüüsi koostamise käigus ilmnes, et terviklikum pilt teenusvajaduse prognoosiks on võimalik saada, koostades teenusvajaduseprognooside alternatiivid erinevatest aspektidest lähtuvalt (rahavastikumuudatused, ISTE mudelist tulenevad eeldatavad muudatused, diagnoosiga inimeste osakaalu muutumisest rahvastikust). Juhul kui kõik nimetatud muudatused võtta arvesse ühe tervikprognoosi koostamisel, on keeruline tuvastada iga konkreetse aspekti mõju. Sellest tulenevalt oli vajalik analüüsida lisaks planeeritud andmetele ka Haigekassa andmeid ja pikendasime lepingut kuni 2021. aasta augusti lõpuni. Lõppraport esitatakse juuli alguses ja augustis toimub analüüsi tutvustamine. 2021. aasta teises pooles: 13.08.2021 esitas Civitta lõppraporti ja vastavalt lepingus sätestatule toimus septembris (06.09.21) analüüsi tulemuste tutvustus. Analüüsi tulemusena selgus, et isikukeskse teenusmudeli eelarveprognoos on rohkem kui 3 korda suurem tänasest erihoolekandeteenuste rahastusest. Juhul kui võtta isikukeskne erihoolekande teenusmudel laiemalt kasutusse, siis soovitavad töö teostajad määrata teenusmahtudele siiski toetusvajaduse astmest sõltuvad ülempiirid, mis võimaldaks piiratud rahalisi ressursse jaotada võimalikult paljude abivajajate vahel. Töö teostajate soovitus on isikukeskse erihoolekande teenusmudeli laialdasemal kasutusevõtul kavandada erihoolekande taristuga seonduvad strateegilised eesmärgid ja vastavalt sellele arvestada rahastamisel ka amortisatsioonikomponendiga, mis aitab tagada teenuseosutajate jätkusuutlikkuse. Juhul kui isikukeskset teenusmudelit siiski ei rakendata, siis tasub tänase teenusmudeli puhul üle vaadata rahastamispõhimõtted ning lisada amortisatsioonikomponendiga seotud kulud. Juhul kui jätkatakse tänase erihoolekande teenusmudeliga, siis soovitavad töö teostajad teenuste hindade diferentseerimist vastavalt toetuse vajaduse astmele. Analüüsi tulemused on heaks sisendiks erihoolekandeteenuste kaasajastamise väljatöötamiskavatsusele, mis valmib 2022. aasta juunis. Tegevuse nr ja nimetus 2.3 Uue integreeritud, isikukeskse ja paindliku erihoolekandeteenuste süsteemi piloteerimine Alamtegevuse nr ja nimetus 2.3.3. Psüühilise erivajadusega inimeste ühiskonda kaasamist toetavad kommunikatsioonitegevused Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.01.2019- 31.12.2022 Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa 01.01.2019-31.12.2022 Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud. 2020. aasta esimeses pooles valmistati ette hanke dokumendid koos RTKga. Tänu eriolukorra välja kuulutamisele, nihkus tegevuse algus 2020 teise poole. Lepingu sõlmimine plaanitakse oktoober 2020. tegevusega alustatakse november 2020a. Antud tegevuse elluviimine nihkub aastasse 2021. 2020. aasta teises pooles Sotsiaalministeeriumi sisuosakonna inimeste vahetuse tõttu nihkus hange välja kuulutamine 2020 aasta lõppu. Haneke kuulutati välja 21.12.20202. Hanke pakkumused avatakse 29.01.2021. 2021.aasta esimeses pooles: Hankele saabus 6 pakkumist, võitjaks osutus Miltton JLP OÜ. Leping sõlmiti märtsis 2021. Toimunud on ettevalmistavad tegevused- Tagasi Kooli tundide ettevalmistamine, planeeritava näituse koostöökohtumised, õppevideote filmimine jne. Ilmunud on Elen Preimanni arvamuslugu „Psüühilise erivajadusega inimeste töövõimalused on 10 aastaga oluliselt kasvanud“ SOM blogis, käimas on uuring hoiakute väljaselgitamiseks psüühilise erivajadusega inimestesse. 2021. aasta teises pooles: Valmis uuring suhtumisest psüühilise erivajadusega inimestesse, toimus tutvustav pressiüritus minister Riisalo osalusel. Selle järel tehti uuringule järelkommunikatsiooni – saadetud sai pressiteade nii eesti kui vene keeles, tehtud mitmeid intervjuusid asjatundjatega nii Vikerraadios, Raadio 4, Ringvaates kui kofe+ hommikusaates. Koostöös Hoolekandeteenuste ASiga on ilmunud mitmed lood maakonnalehtedes, ilmus ka sotsiaalkaitse ministri arvamuslugu ERRis ja Elen Preimanni arvamuslugu Delfis. Oktoobris viidi ellu Tagasi Kooli virtuaaltunnid kümnetes Eesti koolides nii eesti kui vene keeles. Samuti on valminud videoklipp koolinoortele, sellest on olemas ka subtiitirtega versioonid eesti, vene ja inglise keeles ning lühiversioonid. Fotografiskas plaanitava näituse tarbeks on koostöös Fotografiskaga läbitud ideevoor, kus osales 15 kunstnikku, nende hulgast on välja valitud kolm, kellega asutakse koostööle. Suvel initsieeritud koostööprojekti raames Tallinna Ülikooli programmiga ELU on tudengite jaoks üles läinud projektipakkumine, millele loodetakse rohket osavõttu. 2022.a. esimeses pooles: Milttoni ja Sotsiaalministeeriumi koostöö 2022 esimeses pooles jätkusid varemalt ellu kutsutud tegevused, samas on mõned tegevused ka ära jäänud ja Venemaa sõja tõttu Ukraina vastu teeme ettepaneku mõned tegevused edasi lükata, kuna hetkel ei ole ühiskonnal valmisolekut psüühilise erivajadusega inimestega seotud teemadesse vajalikul määral süüvida. Endiselt on töös Fotografiska näitus, kus kunstnikud on jõudnud ideede toestamiseni. Näitus peaks publikule avatud saama 2. septembril 2022. Ühtlasi taotlesime ja saime näituse jaoks täiendavat toetust Eesti Kultuurkapitalilt 7000 euro ulatuses. Seoses tõsiasjaga, et algsest plaanist korraldada tagasihoidlik kapadel näitus Fotografiska kohvikualal on saanud täiemahuline kunstiline näitus Fotografiska näitusealal, vajab see ka täiendavat rahastust. Kuivõrd mõned tegevused algselt plaanitutest on ära jäänud, paigutame täiendavad 6000 eurot Fotografiska näituse eelarvesse. Dokumentaalsari ERRiga on samuti töös, võtted käivad kogu suve ning eetris on sari oktoobris 2022. Maikuus sai koostöös Eesti Puuetega Inimeste kojaga Raplas salvestatud operatiivtöötajatele mõeldud õppevideo. Koostööprojekt ELU Tallinna ülikooliga oli väga edukas ja plaanime seda jätkata sügisel. Esimesel korral tundis huvi koguni 70 tudengit, kõiki kahjuks ei olnud võimalik programmis vastu võtta. Oktoobris 2022 toimuvad teist korda ka virtuaalsed külalistunnid erinevas eas Eesti kooliõpilastele. Augustis osaleme ka Arvamusfestivalil, kus toimub VATEKi temaatilisel laval arutelu. Samuti pakkusime taas 3 paari – psüühilise erivajadusega inimene ja tegevusjuhendaja – presidendi suvisele Roosiaia vastuvõtule, selle osas veel tagasisidet ei ole. Täiendava teemana oleme alustanud Vaimpuu MTÜga koostöös rändnäitust intellektipuudega inimeste fotodest. Esimene näitusekoht on Valga, kus näitust saab vaadata suve jooksul Selveris. Aktiivseid meediategevusi aasta teises kvartalis sarnaselt esimesele ellu ei viidud – Venemaa kestev sõda Ukrainas on võtnud ja võtab jätkuvalt palju meediaruumi. Koostööpartnerid leiavad endiselt, et tänases olukorras on asjakohane projekti 6 kuu võrra pikendada nii tulenevalt sõjast kui meie koostöö kaks kuud lükkunud algusest ning sellega seoses mõned tegevused edasi lükata. Plaanitavaid muutusi ajakavas on esitatud Sotsiaalministeeriumile, kuid vastust ei ole veel saadud. Arutatakse juristidega. Tegevuste ülevaade: 2022.a. teises pooles: Milttoni ja Sotsiaalministeeriumi koostöö 2022 teises pooles jõudsid lõpule varemalt ellu kutsutud tegevused. Aasta viimase kvartali jooksul oli ja on kuni 15. jaanuarini 2023 vaatajatele avatud näitus „Eriline on tavaline“ Fotografiskas. Viimasega kaasnes ka arvestatav meediatähelepanu. Aastal 2023 on ehk võimalik viia näitus (mitte osana käimasolevast projektist) rändnäitusena veel mõnesse Eestimaa nurka. Dokumentaalsari ERRiga sai valmis ja oli ETV2 eetris vaimse tervise kuu oktoobri jooksul neljanda kvartali alguses. Suve lõpus ja sügisel valmistati ette ka uued virtuaalsed külalistunnid psüühilistest erivajadustest erinevas eas Eesti kooliõpilastele. Need olid edukalt eetris samuti oktoobris 2022. Lõpetasime koostöös Eesti Puuetega Inimeste kojaga Raplas salvestatud operatiivtöötajatele mõeldud õppevideo viimistlemise. Oktoobris ja novembris olid eesti ja venekeelse Delfi erinevatel lehtedel üleval psüühilise erivajadusega inimeste ja nende lähedaste kogemuslood, mis said mõlemas keeles ca 15 000 lugemist. Novembris viisime läbi ja detsembri alguses tutvustasime avalikkusele teist uuringut suhtumisest psüühilise erivajadusega inimestesse, mille kokkuvõttena saab öelda, et pooleteise aasta jooksul on toimunud küll väike, ent siiski läbiv nihe paremuse suunas. Detsembri lõpuks koondasid Sotsiaalministeerium ja Hoolekandeteenused AS ettepanekuid, kuidas jätkata koostööd Tallinna Ülikooli programmiga ELU, ning leidsid kaks sobilikku ideed, mis tudengitele ka välja pakuti. Täiendava teemana alustasime suvel Vaimupuu MTÜga koostöös rändnäitust intellektipuudega inimeste fotodest. Esimene näitusekoht oli Valga, kus näitust sai suve jooksul vaadata Selveris. Sügisel ja talvel liigub näitus erinevatesse Eesti kohtadesse, kus seda samuti eksponeeritakse Selverites. Uue teemana asusime ette valmistama ka dokumentaalfilmi erihoolekandereformi lõpust – leidsime sobiliku produtsendi ja režissööri, kes on projektist huvitatud. Antud tegevust tulevikus rahastab Sotsiaalministeerium muudest vahenditest. Tegevuse nr ja nimetus 2.4 Toetatud töölerakendumise koolituste pakkumine (TTR). Alamtegevuse nr ja nimetus Alamtegevus puudub Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.01.2019–31.12.20 Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.01.2019-30.04.2020 Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud. 2019. aasta esimeses pooles valmistati ette ja saadeti välja pakkumuskutse partnerite leidmiseks. Koolituse sihtrühmaks on spetsialistid, kes tegelevad vähenenud töövõimega või teiste tööturul ebasoodsamas seisus olevate inimeste tööle saamise toetamisega, sh tööturuteenuste osutajad, erihoolekande teenuse osutajad, kaitstud töö teenuse osutajad, sotsiaalse- ja tööalase rehabilitatsiooniteenuse osutajad. Koolituse läbinud spetsialist kasutab toetatud töölerakendamise (TTR) metoodika elemente oma igapäevatöös klientidega ja tööandjatega, et toetada vähenenud töövõimega või teisi tööturul ebasoodsamas seisus olevaid inimesi avatud tööturule sisenemisel ja töökohal püsimisel. Koolitust planeeriti kolme Eesti piirkonda I – Tallinn/Harjumaa; II – Tartu, Viljandi, Pärnu, Jõhvi; III – Tallinn, Jõhvi (venekeelne) Kõikidele piirkondadele leiti koolitajad. Eesti keelsetest koolitust viiakse läbi 4 Tallinnas, 2 Tartus, 1 Pärnus, 1 Viljandis, 1 Jõhvis. Lisaks toimub kolm vene keelset koolitust, millest 2 toimub Jõhvis ja 1 Tallinnas. Juulis ja augustis toimus gruppide komplekteerimine. Koolituse esimesed grupid alustavad septembris. 2019. aasta teises pooles toimusi TTR koolitused planeeritud piirkondades. Venekeelsed koolitusgrupid ei täitunud ootuspäraselt ja kahest grupist moodustati üks. 2019 aastal toimus seega koolitus 5 grupis. Koolitust alustas 77 ja kokku koolitati 69 spetsialisti, neist 13 venekeelses grupis. 4 inimest katkestas ja koolitust jätkab 2020 aastal 3 inimest. Uue TAT muudatusega pikeneb antud tegevuse kuupäev kuni 30.04.2020a. 2020. aasta esimeses pooles jätkus planeeritud koolitus kuni aprill 2020, koolitusel osales 3 inimest, kes jätkasid koolitust eelmisest aastast. Kokku koolitati 93 spetsialisti, neist 13 venekeelses grupis. 4 inimest katkestas.
Tegevuse nr ja nimetus 2.3 Uue integreeritud, isikukeskse ja paindliku erihoolekandeteenuste süsteemi piloteerimine Alamtegevuse nr ja nimetus 2.3.4. Täisealiste eeskoste analüüs. Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.06.2022-31.12.2023 Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa 01.06.2022-31.12.2023 Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud. 2022. aastal tegeleti eestkoste rakendusküsimustega (eestkostjate asjaajamise lihtsustamine pankades, PPAs, kohtus). Õiguskantsler pöördus juulis 2022 sotsiaalkaitseministri ja justiitsministri poole, mis samme kavatsetakse ette võtta eestkostekorralduse muutmiseks puuetega inimeste õiguste konventsioonis art 12 oodatud taseme ja Eestile 2021. aastal tehtud konventsiooni seireraporti suhtes, milles Eestil soovitatakse kasutusele võtta otsuse tegemist toetav süsteem ja kaotada eestkostevormid. SOM ja JUM seisukohad on mõneti erinevad, eestkosteuuringu ettevalmistamisel vahetati kirjalikke seisukohti ja uuringust oodatakse Eesti õigusruumile sobivat analüüsi. Eeskosteuuringu hankedokumendid on SOMis kooskõlastamisel, eeldatavalt saaks hanke välja kuulutada 2023 a veebruari keskpaigas. 2023. esimeses pooles: Jaanuar 2023 – hankedokumentide viimistlemine RTK-ga, SOMis kooskõlastamine. 16.02.2023 avaldati hanketeade riigihangete registris, pakkumuste esitamise tähtaeg pikenes hankedokumentide muutmise ja riigihangete registri tõrke tõttu 20.03.2023ni. Hankele nr 259034 esitas tähtajaks pakkumuse 3 pakkujat ja kõik tunnistati vastavaks. Hankija tegi 19.04.2023 otsuse tunnistada edukaks pakkuja Tartu Ülikooli esitatud pakkumuse, maksumuseks 98 650,00 €. Arvestades 14 päeva kohustuslikku ooteaega enne lepingu sõlmimist allkirjastati hankeleping 09.05.2023. 11.05.2023 toimus täitja meeskonnaga avakoosolek, vaadati üle tegevuste ajakava, vastutajad, infovahetuse koosoleku iga 2 nädala tagant. Täitja on esitanud uurinu lähtearuande, kinnitatud ajakava, tegevuste täitmine on õigesti ajastatud ja uuring valmib dets alguses 2023. 2023. teises pooles: Detsembris 2023 sai valmis täisealiste eeskooste uuringu analüüs. Analüüsi põhjal vajab uuringu autorite hinnangul eestkoste süsteem Eestis kindlasti arendamist ning eelnevale analüüsile tuginedes pakume selleks kolme võimalust: 1. Olemasoleva eestkoste süsteemi täiustamine, mille käigus ei muudeta oluliselt õiguslikku raamistikku, kuid lahendatakse eestkoste valdkonnas eksisteerivad suuremad probleemid, millele on viidatud käesolevas aruandes. 2. Toetatud otsustamise süsteemile üleminek, mille käigus liigutakse seni kehtivalt asendatud otsustamise põhimõttelt toetatud otsustamise põhimõttele, mis väärtustab puudega inimese autonoomsust ja otsustusõigust, näiteks ei määrataks puudega inimesele enam eestkostjat, vaid teda abistaksid otsuste tegemisel usaldusväärsed isikud või nende võrgustik. Seega saaks puudega inimene ise otsustada, kuid otsusega kaasnevaid seoseid ja tagajärgi selgitavad talle abistajad, tänu millele välditakse nii ebamõistlike otsuste tegemist kui otsuste tegemist inimese eest. Käesoleva analüüsi põhjal võib öelda, et soovitame toetatud otsustamisele üleminekut osaliselt nii, et teatud osa inimeste puhul, kes ei ole võimelised oma tahet väljendama, ise otsuse sisu ning selle tagajärgi mõistma, säiliks võimalus eestkoste määramiseks. Inimeste puhul, kes on võimelised ise otsustama, kuid vajavad selleks abi ja nõustamist, rakendataks toetatud otsustamist. 3. Üleminek professionaalsele eestkostele ehk eestkostele teenusena, mida osutaksid teenusepakkujad, kasutades selleks professionaalseid spetsialiste. Professionaalseid eestkostjaid on Eestis vähesel määral rakendatud. Sellele süsteemile üleminek võimaldaks vältida paljusid ülalkirjeldatud probleeme, mis on seotud eestkostjate pädevusega või ressursipuudusega. Teenuseosutajate süsteemi oleks võimalik rakendada ka toetatud otsustamisele üleminekul, kuna oskused, mis on vajalikud professionaalsele eestkostjale või otsuse toetajale, on suuresti sarnased. Sellisele süsteemile ülemineku kulutõhususe hindamiseks tuleks viia läbi täiendav analüüs. Käesoleva analüüsi käigus koostatud järeldused ja soovitused on suures osas rakendatavad kõigi kolme võimaliku eestkoste süsteemi mudeli korral. Samuti võib kolme soovitust rakendada nii eraldiseisvatena kui ka sümbioosis, ehk iga võimalik mudel sisaldab vajalikul määral just neid detaile, mis ajahetkel aktuaalsed ja teostatavad on. Sotsiaalministeeriumi arvamus analüüsist tulevate ettepanekute osas: 1) Olemasoleva süsteemi täiustamine. Eestkoste on ultima ratio, kuid eestkostete arv suureneb ikkagi. 88% eestkostel inimestest valimisõiguseta, eestkosted 10 aastaga kahekordistunud, 2022. aasta jooksul lisandunud 550 inimest valimisõiguseta eestkostetavat. Uuringus andsid intervjuusid eestkostetavad, kes olid adekvaatselt võimelised vastama, kuid 9-l 10-st oli valimisõigus piiratud igasuguste tehingute tegemise õiguse puudumise tõttu, väljendasid võimekust kaasa rääkida valimistel ja teha tehinguid. Kohtunikud, kohtupsühhiaatria eksperdid jt õigusala esindajad ei pidanud valimisõiguse säilitamist oluliseks küsimuseks. Eesti Puuetega Inimeste Koja hinnang, et osa eestkostel olevad inimesi on võimelised otsuseid tegema, erinevatel põhjustel on aga piiratud. Võtame suunaks eestkostete seadmise vähendamise: Psüühilise erivajadusega inimene ei peaks olema eestkoste potentsiaalne objekt ega inimese tahte alla surumiseks (elukoha, viibimiskoha sundimiseks, hooldekodusse paigutamiseks). Ei tohiks lähtuda üksnes F-diagnoosi faktist, psüühilise erivajadusega inimese toimetulek sõltub toetavast keskkonnast, nii riigi kui KOV sotsiaalteenused peavad tagama toe. Kohtutele selgitada, et on olemas sotsiaalteenused ja nende ebaefektiivsuse lahendus ei ole eestkoste, koolitused kohtunikele? KOVid kui igas eestkostemenetluses arvamuse andjad lähtuda, et puuduvate sotsiaalteenuste lahenduseks ei ole eestkoste, kui eestkostja poolt tasuta teostatav hooldus, juhtumikorraldus, sotsiaalteenus. Eestkostetavale tagada sotsiaalteenused võrdsetel alustel Erihoolekande praktika muuta otsuse tegemist toetavamaks ja vältida eestkostjat teenuse toetavate ülesannete täitjana 2) Toetatud otsuse mudeli ülevõtmine osaliselt Teiste riikide praktikate näitel avada mõned tsiviilõiguslikud ja põhiseaduslikud mõisted: - Valimisõigus igaühele: valimisõiguse (nii aktiivse kui passiivse, st valida ja olla valitud) võimaldamine kõigile - Õigus abielluda - Õigus testamenti teha - Osaleda haldusmenetluses rahalise väärtuseta otsuste puhul, nt võtta end arvele Töötukassas, taotleda ID-kaarti, puuet - Ligipääsetav info 3) Professionaalsete eestkostjate süsteem Rahaliselt pole hinnatud, mudel vajaks sisustamist. Võimalik avalik rahastus kui ka inimeselt endalt võetav tasu. Tegevuse väljumine poliitikakujundaja lauale, et eesmärgiga eestkostjate parem ettevalmistamine ja rahastamine. Ebapädevana tunnevad end nii füüsilised isikuid kui KOVid. Eestkostjate parem toetamine õigussüsteemiga suhtlemisel, inimene jääb kohtuga suhtlemisel hätta, eestkostja ei ole jurist.
Tegevuse nr ja nimetus 2.3 Uue integreeritud, isikukeskse ja paindliku erihoolekandeteenuste süsteemi piloteerimine Alamtegevuse nr ja nimetus 2.3.5 Uuring: Komorbiidselt esinevate häiretega (raske, sügava või püsiva kuluga psüühikahäire ja sõltuvus psühhoaktiivsetest ainetest) isikutele toe pakkumise metoodikad. Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa) 01.06.2022-31.12.2023 Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa 01.06.2022 – 31.12.2023 Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud. 2022. aastal tegeleti uuringu sisendi kokkupanemisega, ehk tehnilise kirjelduse väljatöötamisega. Kahjuks protsess vahepeal ajaliselt nihkus, kuna tegevuste elluviijal (TAI) toimusid personaali muudatused. Hetkel tehniline kirjeldus on esitatud RTKle. Uuringu käigus kaardistatakse tõenduspõhiseid sekkumismetoodikaid ja praktikaid komorbiidselt esinevate psüühikahäiretega inimestele vajalike ravi- ja sotsiaalteenuste toetamisel. 2023. esimeses pooles uuringu kokkupanek võttis TAIl planeeritavast rohkem aega, põhjuseks asutuse sisene ümberkorraldus. RTK poolt avaldati hanke hankeregistris 30 juuni 2023. Hanke on üleval kolm nädalat , pakkumuste esitamise tähtaeg on 24.07. 2023. teises pooles Tervise Arengu Instituut viis analüüsi „Teiste riikide praktikate kaardistus ja analüüs komorbiidselt esinevate häiretega (raske, sügava või püsiva kuluga psüühikahäire ning sõltuvus alkoholist ja/või teistest uimastitest) isikutele toe pakkumiseks Eestis“ teostamiseks lihthanke juunis 2023. Tellitavaks tööks oli komorbiidselt esinevate häiretega isikule toe pakkumise analüüsi koostamine eesmärgiga anda ülevaade teiste riikide sama valdkonna sekkumiste praktikatest ja metoodikatest ning tehtud meta-analüüsidest, koguda praktilist infot Eesti ekspertidelt valdkonna olukorra ja vajaduste kohta, hinnata leitu rakendamise võimalikkust Eestis ning kujundada soovitused uute praktikate ja metoodikate rakendamiseks Eestis. Analüüs on sisendiks tervishoiu- ja erihoolekandeteenuste arendamisel. Hankemenetluse tulemusel sõlmiti analüüsi teostamiseks töövõtuleping HAAP CONSULTING OÜ-ga, kes andis tellijale töö üle detsembris 2023. Analüüsi olid ekspertidena kaasatud dr Margus Lõokene ja dr Teelia Rolko, kes on tunnustatud eksperdid sõltuvushäirega ja mitmikdiagnoosiga patsientidega töötamise valdkonnas. Uuringu esimeses etapis kooskõlastas analüüsi läbiviija tellijaga viie välisriigi valiku, mille puhul analüüsiti konkreetseid toimivaid praktikaid või teenuste mudeleid ning nende praktikate/teenuste korraldust toetavaid ning võimaldavaid süsteeme. Juhtumianalüüsis keskenduti järgmistele riikidele: Holland, Suurbritannia, Soome, Taani ja Sloveenia. Riikide valikul peeti silmas, et oleks kaasatud riike, mille sotsiaalmajanduslik tase sarnaneb Eesti omale; et valimisse kuuluks vähemalt kolm Euroopa Liidu liikmesriiki; ning et riikides oleks rakendatud mõnda teaduskirjanduses tõendust leidnud komorbiidselt esinevate häiretega inimestele suunatud teenust või mudelit. Uuringu käigus viidi läbi kaks vooru poolstruktureeritud intervjuusid Eesti ekspertidega ning intervjuud valitud välisriikide ekspertidega. Kokku viidi läbi intervjuud 20 eksperdiga. Analüüsis keskenduti laiemalt nii tervishoiu- ja hoolekandesüsteemi üldisele korraldusele ja psühhiaatrilise ja sõltuvusravi toimimisele riigis kui ka kitsamalt sihtgrupile suunatud teenuste, mudelite ja heade praktikate kirjeldamisele. Toetudes Eesti olukorra kaardistusele ja tellija sisendile, kirjeldas uurimismeeskond viis suuremat probleemkohta, mille lahendamiseks soovitusi pakkuda. Välisriikide analüüsi ja Eesti ekspertidega arutelude põhjal toodi välja ideed lahendusteks, millest lähtuti konkreetsete soovituste kujundamisel. Analüüsi käigus tuvastatud viis suuremat probleemkohta on: Abi ei ole terviklik – mitmikdiagnoosiga patsientidel puudub üks süsteemne viis ravi saamiseks, kus tegeletaks mitme häirega korraga. Abi ei saa piisavalt varakult - mida varasem abi vajamise faas, seda raskem on abi saada, sest kergemad psüühikahäired võivad – eriti koos sõltuvushäirega esinedes – jääda tähelepanuta. Abivajajal ei ole selget teekaarti või teejuhti abi saamisel - tervise- ja sotsiaalsüsteemis liikumisel puudub mitmikdiagnoosiga patsientidel ühtne teekond või juhtumikorraldus, palju on juhuslikkust. Spetsiifilise väljaõppega spetsialiste on puudu Abivajajate vähene motivatsioon, ära kadumine Soovitused toodi välja probleemkohtade lõikes. Hinnangud anti iga soovituse terviklikkusele, soovituse Eestis teostamise keerukusele. Kokku sisaldab analüüsi raport ligi 30 soovitust, mille sõnastamisel arvestas analüüsi läbiviija tellijalt saadud teabega planeeritavate tervishoiu- ja sotsiaalvaldkonna arendustegevuste kohta. Sõnastatud soovitused on konkreetsed, arvestavad Eesti olukorraga sh valdkondlike ressurssidega. Toodud välisriikide näited on abistava iseloomuga. Analüüsi raportis toodud soovitusi on planeeritud kasutada nii erihoolekande teenuste kui ka sõltuvushäire ravi teenuste arendamisel. Analüüsi tulemused avalikustatakse kui TAI koostab juurde sisutegevuste edaspidised sammud/tegevused. Analüüsi planeeritakse avalikustada veebruari kuu jooksul. TAI poolt koostatav sisulõik ei puuduta lepinguga kaetavaid tegevusi, kuid analüüsi tervik pildi jaoks on see vajalik.
Tegevuse nr ja nimetus	2.5. Kutserehabilitatsiooni teenuse arendamine
Alamtegevuse nr ja nimetus	Alamtegevus puudub.
Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa)	01.01.2021- 31.06.2023	Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa	01.01.2021- 31.08.2023
Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud.
Projektijuhi värbamisprotsess algas jaanuaris 2021 ja projektijuht asus tööle 22. märtsist. Märtsi viimastel päevadel avalikustati ka riigihangete registris teenuse disaini partneri otsinguks hange. Hankepakkumusi saabus tähtajaks 2 ning valituks osutus OÜ Brand Manual pakkumus. Agentuuriga sõlmiti tööde teostamiseks leping 20. mail 2021. Projekti tegevuste edukaks elluviimiseks koostas projektijuht tegevuste detailse tööplaani 2021. aasta kohta, mida pidevalt jälgitakse. Astangu Keskuse kodulehel on avalikustatud info projekti kohta. Lisaks edastatud tutvustus ka Euroopa Rehabilitatsiooni Platvormi (ingl k European Platform for Rehabilitation) infokirja. Maikuus saadeti Astangu Keskuse poolt Brand Manualile kirjalikke materjale, dokumente, juhiseid, protsessikirjeldusi ning tutvustusi kutserehabilitatsiooni teenuse osutamise kohta, et partner saaks aru, mis on kutserehabilitatsiooni teenus. Juuni alguses viibis hankepartner Astangu Keskuses 4 päeva, et kaardistada hetkel keskuses pakutavat kutserehabilitatsiooni teenust. Selleks toimusid vaatused ning kõikide valdkondade (õppe, tööhõive ja rehabilitatsiooniteenuste) esindajatega vestlused. Lisaks vesteldi õppijatega ja tööandjate esindajaga (Selver). 18. juunil presenteeris Brand Manual kokkuvõtet kutserehabilitatsiooni teenuse kaardistusest, mis on aluseks kutseõppeasutuste olemasoleva haridusliku erivajadusega (HEV) õppijatele pakutavate toetusmeetmete kaardistusel (algab sügisel). Koostöös Brand Manuali meeskonnaga koostati kutseõppeasutuste tugispetsialistidele suunatud veebiküsimustik, et saada ülevaade õppeasutustes õppivatest tuge vajavatest õppijatest ning neile pakutavatest tugiteenustest. Lisaks tehakse päring Eesti Hariduse Infosüsteemi, et saada HEV-õppijate kohta kompaktset infot. 2021. II poolaasta: Suvel 2021 tegeles disainibüroo kutserehabilitatsiooni teenuse disaini kirjelduse ettevalmistusega, et saaks hakata sügisel külastama ja intervjueerima kutsekoole. Lisaks toimusid ettevalmistused ja läbirääkimised EHISest andmete saamiseks (päringu ja õiguste osas arutelud). Kokku külastati 6 kutsekooli: 1) Tartu Kutsehariduskeskus 14.09 2) Räpina Aianduskool (Maarja küla) 15.09 3) Haapsalu KHK 20.09 4) Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus 21.09 5) Tallinna Kopli ametikool 27.09 6) Tallinna Teeninduskool 28.09.21. Samade koolide esindajad osalesid ka sügisel toimunud koosloome töötubades (26.10 ja 3.11), et kirjeldada optimaalne protsess HEV õpilaste toetamiseks kutsehariduses (nende kogemuse baasilt, kes juba tegelevad HEV-õppijatega ja kaasates ka neid, kel pole nii hästi hetkel). Kutserehabilitatsiooni protsessi olulise etapi- vastuvõtt ja varane märkamine- prototüübid on koostatud ning ka kutseõppeasutustega läbi arutatud. Aasta lõpus katsetati ka vastuvõtuankeeti õppijate peal. Novembri lõpuks valmis kokkuvõte „Haridusliku erivajadusega õppija kutseõppes“ , mis oli hanke I etapi tulemuseks (alusanalüüs hetkeolukorra kohta, mis sisaldab endas praegusel hetkel kutseõppes õppivate haridusliku erivajadusega õppijate kaardistust nende erivajaduse järgi, neile osutatavate tugiteenuste kaardistust (sh nii teenused, mida osutatakse kutseõppeasutuse poolt kui ka need, mida osutatakse mujal, nt omavalitsuses), nende tegelike teenuste vajaduse kaardistuse ning praeguseid kitsaskohti õppes ja tugiteenuste osutamisel). Antud kokkuvõtet jagati kõikide oluliste osapooltega ja see on kättesaadav ka Astangu kodulehel: https://www.astangu.ee/et/uudised/valminud-ulevaade-hev-oppijate-olukorrast-kutseoppes Teenuse disaini töö teostajaga on toimunud regulaarne koostöö ja infovahetus, et kutserehabilitatsiooni teenuse disaini kirjeldus valmiks õigeaegselt (tähtaeg 28.veebr 2022). Ettepanekud üle-eestilise kutserehabilitatsiooni teenuse loomiseks on veel teostamisel. Esmane kontakt on loodud Haridus- ja Teadusministeeriumi kutseõppe valdkonna HEV-õppijate peaekspert Ave Szymaneliga. Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajaga toimus kohtumine koos disaineritega 13.okt- et uurida HTMi vaadet kutseõppele ning selle arengutele. 11-12. nov toimus Harno ja Astangu KRK koostöös planeeritud kutseõppeasutuste suure võrgustiku seminaripäev, kus tutvustati osalejatele kutserehabilitatsiooni teenuse arendamise projekti. 2022.a.esimeses pooles: Teenuse disaini kirjeldus valmis tähtajaks ehk veebruari lõpuks 2022 koos protsessiskeemi ja sisseastumisankeediga. Antud kirjeldusele põhinedes alustavad kutsekoolid selle katsetamist sügisel. 2023.a. suveks täieneb kirjeldus koos kitsaskohtade analüüsiga, et HEV õppijate toetamiseks kutsekoolis oleks terviklik kasutajakeskse teekonna kirjeldus olemas. 22.veebruaril toimus Artise kinos teenuse disaini kirjelduse tutvustusüritus, mis on ka järelvaadatav- seda on 04.07. seisuga vaadatud/avatud 133 korda. Ürituse päeval jälgis seda veebis või kohapeal ~50 inimest. Teenuse disaini kirjeldus: http://www.astangu.ee/sites/default/files/media/kasutajasobraliku_kutserehabilitatsiooni_teenuse_kirjeldus_raport.pdf Protsessiskeem: http://www.astangu.ee/sites/default/files/media/kasutajasobraliku_kutserehabilitatsiooni_teenuse_kirjeldus_protsessiskeem.pdf Teenuse disaini tutvustava ürituse järelvaatamine: https://youtu.be/xskd2CAnURg Kevadel 2022 avaldas 7 kutsekooli soovi katsetada disainitud kutserehabilitatsiooni teenust oma piloot- õppegrupis/ õppegruppides. Nendeks koolideks on: 1) Ida- Viru KHK 2) Tartu Rakenduslik Kolledž Voco 3) Vana- Vigala tehnika ja teeninduskool 4) Kopli ametikool 5) Haapsalu KHK 6) Teko 7) Pärnu KHK. 2) Koolidega on kokku lepitud piloteerimise ajakava, sõlmitud koostöökokkulepe ning igast koolist ka projektispetsialistiga 0,15 ametikohale tööleping. 3) Piloteerimise toetamiseks on tööle võetud ekspert- koordinaator, kes hakkab peamiselt kutsekoolide toetamisega tegelema. 4) Piloteerimise toetamiseks on toimunud I seminar vastuvõtu teemal (12.aprillil), kuna vastuvõtt algas juba kevadel või suve alguses (sõltuvalt koolist ja erialast). Peamine töö piloteerimises algab septembrist 2022. Kutserehabilitatsiooni temaatikaga seoses on toimunud palju teavitustööd: 1) Astangu vanemate uudiskirja lugu ilmunud www.astangu.ee kodulehel jaanuaris 2022. 2) 27.jaanuaril tehtud esitlus Viljandi KÕK-s kutsekoolide 2-päevasel seminaril. 3) Õpetajate Lehes ilmunud artikkel 25.02.2022- Kutsekoolid peavad hakkama saama ebapiisava ettevalmistusega HEV-õpilastega. 4) Koostöös Harno esindajaga toimus 12.aprillil kutsekoolide tugispetsialistide väike võrgustik, kus käsitleti vastuvõtu teemat. Keiu Talve tegi seal ka ettekande disainitud kutserehabilitatsiooni teenuse vaatest. 5) Arvamusfestivalile esitatud ja ka valituks osutunud idee- Eilne kutseõpe homse kujundajana. Arutelu toimub 13.augustil kl 12-13:30 Paides. 6) Teenuse disaini projekti hetkeolukorrast saadetud infonupuke Euroopa Rehabilitatsiooni Platvormi liikmete uudiskirja aprillis. 7) Astangu kodulehele info koondamiseks on loodud eraldi menüüpunkt "arendused", kuhu alla koondub kogu info projekti ja selle väljundite kohta, mis on seni ilmunud uudistena. 2022.a. teises pooles: Seitse kutsekooli on alustanud teenuse disaini kirjeldusest lähtuvalt kutserehabilitatsiooni teenuse katsetamist. Katsetamise käigus kogutud info kogemuste ja kitsaskohtade kohta kogutakse kokku aasta jooksul ja selle põhjal täiendatakse teenuse disaini kirjeldust ja koostatakse ettepanekud kutserehabilitatsiooni teenuse kutsekoolides osutamiseks. Sügisel alustas pilootkoolide projektis osalevates õppegruppides 136 õppijat. Augustis ja septembris külastasime kõiki pilootkoole, et tutvustada projekti juhtrühmale ja töötajatele kutserehabilitatsiooni teenust ja projekti tegevusi. Igakuiselt toimuvad kutsekoolidega kohtumised, et neid toetada ja tutvustada teenuse disaini kirjelduse etappe. Kutserehabilitatsiooni teenus on kirjeldatud 7 etapina. Astangu töötajad ja projekti metoodik jagavad oma teadmisi ja kogemusi kutserehabilitatsiooni erinevatest etappidest. Aprillis 2022 käsitleti kutsekoolide võrgustiku raames vastuvõtu teemat ja sügisel, kui pilootasutused alustasid, tutvustasime seda individuaalselt veel neile, kes ei osanud võrgustikukohtumisel. 2022.a II poolaastal on läbitud järgmised teemad: toevajaduse märkamine ning tuvastamine, tugisüsteemide rakendamine, võrgustikutöö õppija toetamisel, õppija toetamine õpilaskodus. Lisaks külastas Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus Astangu keskust ning toimus ka toitlustuse suuna õpetajate kogemuste vahetus. Augustis toimus Paides Arvamusfestivali hariduse alal ka arutelu kutsehariduse teemal- Eilne kutseõpe homsete noorte tuleviku kujundajana. Arutelul osalesid: HTMist Teet Tiko, Brand Manualist Margus Klaar, lisaks Voco õppija Hanna Milk ja Luua Metsanduskooli direktor Haana Zuba- Reinsalu. Sügisel läks välja ka projekti kohta pressiteade ning Veronika Kaska käis kutserehabilitatsiooni teenuse piloteerimisest rääkimas ETV+ hommikuprogrammis. Lisaks rääkisime vastuvõtuprotsessi ja toe vajaduse märkamise olulisusest kutsekoolide võrgustikukohtumisel 8.novembril. Aasta lõpus toimusid ka läbirääkimised nii Sotsiaalministeeriumi kui ka Haridus- ja Teadusministeeriumiga tegevuste jätkumise rahastamise võimalustest pärast projekti lõppemist. 2023. esimeses pooles: toimus kutsekoolidega 4 kohtumist ning ka projekti tulemuste lõpuüritus. 16.jaanuaril toimus kohtumine Pärnumaa Kutsehariduskeskuses, kus käsitleti teemadena õppimisvõimaluste ja erialade kohta info edastamist/ kuvamist sihtgruppidele arusaadavalt ja õppijate praktika korraldust. 13. - 14. märtsil 2023 kohtumine toimus Tartu Rakenduslikus Kolledžis VOCO. Teemaks õppijate toetamine karjäärivalikute tegemisel ja tööellu siirdumisel. Teisel päeval anti ka ülevaade andmekaitsenõuetest, sealhulgas ka vastuvõtuinfo kogumisel. Oma kogemusi jagasid Astangu KRK, Töötukassa. 10. aprillil 2023 kohtusid projekti pilootkoolid koos teiste kutsekoolide esindajatega Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuses. Kohtumine toimus tugispetsialistide kohtumise raames. Teemaks päeva esimesel poole andmekaitse ning teiseks teemaks õpitee ja töö muutuvas keskkonnas ning võimalused toe pakkumiseks õppijale. 15. mail 2023 kohtuti Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskoolis. Teemaks tagasiside teenuse etappidele ning koolide õppeaasta kogemused. Kohtumiste raames käsitletud teemad on aluseks, et kutsekool teeks muudatusi oma töökorralduses ja õppijate toetamise protsessides. Projekti kogemuste raportis on välja toodud erinevad muudatused, mida kutsekoolides sisse viidi ning mille arendamisega jätkatakse ka edaspidi. Mai II pool ja juuni I pool kulus projektimeeskonnale kutsekoolide kogemuste analüüsiks ja teenuse disaini kirjelduse ning raporti koostamiseks. Kutseõppeasutuste kvaliteedi edendamisega seotud töötajate võrgustikukohtumine toimus Haapsalu Kutsehariduskeskuses 26.jaanuaril 2023. Toimus põgus projekti tegevuste tutvustus kvaliteedi- ja arendusjuhtidele ning direktoritele, et nad oleksid teadlikud Astangu Keskuse tegevustest antud projekti raames. Kuna projekti tegevused on 2023.a I pooles lõpusirgel, siis peamine fookus on seatud kutserehabilitatsiooni teenuse kirjeldamisele ning edasiste tegevuste jätkumise tagamisele. Juunis lõpetasid 7 piloot- kutsekooli algse metoodika põhjal õppijate toetamise ning kirja sai lõplik teenuse kirjeldus. Astangu Keskus on 1.juuli 2023 seisuga üle viidud Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse. Seoses kutseõppeasutuse seaduse muudatuste planeerimisega oli Astangu Keskuse kutserehabilitatsiooni teenuse arendamise projektijuht Keiu Talve kutsutud ka antud seaduse muudatuse VTK alasele arutelule seoses kaasava haridusega. Kohtumine toimus 11.mail 2023 HTMis. 15.juuni projekti tulemuste tutvustusel oli kohal Õpetajate Lehe ajakirjanik, kes augustikuus ka sellest Õpetajate Lehte loo kirjutab. „Kutserehabilitatsiooni teenus kutsekoolidele. Õppija individuaalse õpitee toetamine“ kirjeldus on valminud koos edasiste soovitustega (https://www.astangu.ee/sites/default/files/media/kutserehabilitatsioon_kutsekoolidele_2023.pdf ). Lisaks on valminud ka esmase teenuse disaini kirjelduse piloteerimise kogemustest raport (https://www.astangu.ee/sites/default/files/media/Raport%20-%20Kutserehabilitatsiooni%20teenuse%20piloteerimise%20kogemused%20etappide%20kaupa.pdf ) ning ka projekti veebileht (https://sites.google.com/hkhk.edu.ee/kutsereha-arendamine/kodu ), kuhu on lisatud metoodika piloteerimise jooksul kogutud näidismaterjalid ja esitlused. Projekti tulemuste tutvustamiseks on toimunud üritus 15.juunil 2023.
Tegevuse nr ja nimetus	2.6. Kutserehabilitatsiooni keelekümbluse kohanemiskursus vene keele emakeelega õppijale
Alamtegevuse nr ja nimetus	Alamtegevus puudub.
Tegevuse või alamtegevuse planeeritud algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa)	01.01.2021–31.12.2023	Tegevuse või alamtegevuse tegelik algus- ja lõppkuupäev (pp.kk.aa	01.04.2021- 31.08.2023
Tegevuse või alamtegevuse lühiülevaade ja hinnang tegevuse elluviimisele, sh parimad praktikad, esinenud probleemid ja ettevõetud abinõud.
Projektijuht alustas tööd 22.03.2021. Kõigepealt tutvus projektijuht Astangu Keskuse kohanemiskursuste õppekavadega, osales tundides ning kaardistas õpetajate ootused uuele keelekümbluse kohanemiskursusele. Õpetajad olid kõik eranditult positiivselt meelestatud, et Astangu Keskuses on alustatud keelekümbluse projektiga, samas tunnistasid õpetajad ka ettevõtmises peituvat väljakutset. Keelekümbluse olukorra paremaks mõistmiseks kohtus projektijuht koos Astangu Keskuse õppeosakonna juhiga Harno mitmekeelse osakonna spetsialistidega, kelle käest saadi esmased suunised keelekümbluse õppevormiga alustamiseks. Harno spetsialistid pakkusid Astangu Keskuse õpetajatele kahte kohta LAK-õppe (lõimitud aine- ja keeleõpe) koolitusele, mis toimub augustis 2021 ning jätkukoolitus jaanuaris 2022. Parimatest praktikatest õppimise eesmärgil võttis projektijuht ühendust koolidega, kus LAK-õppe meetodit juba kasutatakse. Vesteldi nii Tallinna Kunstigümnaasiumi kui Avatud Kooli esindajatega. Keelekümbluse kohanemiskursuse partnerite võrgustiku loomise eesmärgil võeti kontakti 18 üldhariduskooliga, kus õpivad vene keelt emakeelena kõnelevad HEV õppijad ning 8 erikooliga. Koostööhuvi näitasid üles kaheksa kooli. Projekti tutvustamise ning partnerkoolide olukorra kaardistamiseks viisid Astangu Keskuse õppeosakonna juht ning projektijuht läbi kohtumised koolide HEV koordinaatoritega. Kõik kaheksa partnerkooli soovivad uuest õppeaastast (2021- 2022) alustada sisulisemat koostööd vene emakeelega õppijate ettevalmistamiseks asumaks õppima loodavasse keelekümbluse kohanemiskursusele. Kõik koostööst huvitatud partnerkoolid tõdesid antud projekti vajalikkust ning HEV õppijate kasvavat osakaalu õppijate hulgas. Kohanemiskursuse juhendajate ootuste, partnerkoolide sisendi ning keelekümbluse toimivate tegurite kaardituste kaudu kogutud info põhjal on koostatud esmane keelekümbluse kohanemiskursuse sihtgrupi profiil 2021. II poolaasta: Augustis toimus LAK-õppe (lõimitud aine- ja keeleõpe) koolitus, kus käsitleti järgmiseid teemasid: kaasaaegne õpikäsitlus, kaasavad õpimeetodid, keeleõppe toetamine muu keelega õppija puhul. Projektijuht ning õppeosakonna juhataja külastasid 5 partnerkooli – Tallinna Lasnamäe Gümnaasium, Lasnamäe Põhikool, Tallinna Kadaka Põhikool, Ehte Humanitaargümnaasium. Külastused andsid ülevaate, kuidas eesti keele õpe on partnerkoolides hetkel korraldatud, milliseid keeleõppe meetodeid kasutatakse ning millise ettevalmistuse tulevased keelekümbluse kohanemiskursuse õppijad saavad. Külastused andsid hea sisendi planeerimaks eesti keele õppe alast koostööd partnerkoolidega ning keelekümbluse kohanemiskursuse õppematerjale, mis arvestaks tulevaste õppijate võimekusega. Keelekümbluse kohanemiskursuse esialgne õppekava sisaldab järgmiseid õppeaineid: iseseisvaelu oskused, praktiline eesti keel, matemaatika, tööharjutamine, kunst, kehaline arendamine, sotsiaalsed oskused, arvuti, loovus. Kõik õppeined viiakse läbi eesti keeles ning keeleõpet toetab lõimitud aine- ja keeleõppe meetod. Õppekavas võidakse teha korrektuure vastavalt sellele, milliste eelistustega ning võimekusega õppijad kursusele valitakse. Koostöös partnerkoolidega loodi koostöövorm, mis koosnes õppijate esmasest külastusest ning Astangu majaga tutvumisest ning jätkub 2022 aasta I pooles eelhindamise kohtumistega, mille raames saavad partnerkoolide õppijad tulla kaheks päevaks Astangu keskusesse ning osaleda tavapärases õppetöös. Antud kohtumiste eesmärk on õppijatele tutvustada keelekümbluse kohanemiskursuse toimimist ning Astangu õpetajatele anda võimalus tutvuda uute õppijatega ning katsetada LAK õppe meetodit. 2022.a. esimeses pooles: Koostöös partnerkoolidega loodi koostöövorm, mis koosnes õppijate esmasest külastusest ning Astangu majaga tutvumisest ning jätkub 2022 aasta I pooles eelhindamise kohtumistega, mille raames saavad partnerkoolide õppijad tulla kaheks päevaks Astangu keskusesse ning osaleda tavapärases õppetöös. Antud kohtumiste eesmärk on õppijatele tutvustada keelekümbluse kohanemiskursuse toimimist ning Astangu õpetajatele anda võimalus tutvuda uute õppijatega ning katsetada LAK õppe meetodit. Keelekümbluse kohanemiskursuse õppekava on valmis ning kinnitatakse august 2022. Õppekavas on peamine rõhk eesti keele kui suhtluskeele omandamisel ning oskussõnavara omandamisel, mis aitab noortel toime tulla õppekeskkonnas ning väljendada oma edasise õppimisega seotud mõtteid. Koostöös keelekümbluse kohanemiskursuse kõikide õpetajatega on loodud rakenduskava, mille ained ning õppemetoodikad on omavahel lõimitud, et toetada õppijate eesti keele omandamist. Õpetajad on osalenud lõimitud aine- ja keeleõppe (LAK-õpe) koolitusel ning rakendavad keeleõppe meetodeid enda ainetundides. Projekti on kaasatud (LAK-õppe) spetsialist, kes toetab II keele omandamise keeleõppemudeli loomist HEV õppijatele. Õppekava jaotub proportsionaalselt iseseisvaeluoskuste (50%), karjääritundide (30%) ning ainetundide vahel (20%). Sooviavaldusi keelekümbluse kohanemiskursusele õppimiseks saabus 21 kandidaadilt. Läbi viidi 7 kahepäevast kandideerimiskohtumist ning keelekümbluse kohanemiskursusele on vastu võetud 8 õppijat. 2 kandidaati on ootejärjekorras juhuks, kui suve jooksul peaks mõni välja valitud kandidaatidest oma kohast loobuma.Välja valitud õppijad on kas lihtsustatud õppekava lõpetajad või hapra vaimse tervise tõttu lisatuge vajavad noored. 6 õppijat on Tallinnast ja 2 Tartust. Üks õppija on Ukraina põgenike perekonnast ja räägib peamisel ukraina keelt, teised noored on vene emakeelega noored. 2022.a. teises pooles Õpet alustas 7 vene emakeelega õppijat ning 1 ukraina emakeelega õppija. 2022. aasta lõpuks õppis kursusel 7 õppijat, 1 õppija hukkus sügisvaheaja jooksul. Astangu KRK pakkus tuge nii õppija vanematele kui hukkunud õppija rühmakaaslastele. Õppetööd viiakse läbi õppekavas jaotatud koormustena: iseseisvaeluoskuste tunnid (50%), karjääritunnid (30%) ning ainetunnid (20%). Keelekümbluse kohanemiskursuse õpetajad kohtuvad regulaarselt, et tagasisidestada õppetöö läbiviimisel tekkinud tähelepanekuid. Õppetöö jooksul on toimunud järgmised tegevused: - regulaarne, õppijate võimekust arvestav õppetöö; - diferentseerimine ehk õppetöö organiseerimine vastavalt õppijate keeleoskuse tasemele (3 taset); - HEV õppijatele suunatud keeleõppemudeli I kavand; - sotsiaalse ja tööalase rehabilitatsiooni teenuste osutamine suurema toevajadusega õppijatele; - keeleõppe edukuse hindamine 4. klassi tasemetöö tasemel (koostöös Harno spetsialistidega). Lisaks toimuvad regulaarsed kohtumised projektijuhi, asedirektori, õppeosakonna ning rehabilitatsiooni osakonna juhiga, et planeerida ning hinnata pilootprojekti tegevuste ellu viimist. Keelekümbluse kohanemiskursuse tegevustest antakse regulaarselt teada Astangu KRK sotsiaalmeedia leheküljel (postitused nähtavad siin: https://www.facebook.com/astangu/). 2023. esimese pooles: Jätkas õpet 7 vene emakeelega õppijat. 2023. esimese poolaasta keeleõpe põhineb keeleõppe 2. etapil: õpitee kujundamine. 2. etapis lähtuvad õpetajad keskaine tööplaani põhisest õppetöö kavandamisest. Õppetöö jooksul on toimunud järgmised tegevused: regulaarne, õppijate võimekust arvestav õppetöö; diferentseerimine ehk õppetöö organiseerimine vastavalt õppijate keeleoskuse tasemele (2 taset); HEV õppijatele suunatud keeleõppe mudeli loomine; sotsiaalse ja tööalase rehabilitatsiooni teenuste osutamine suurema toevajadusega õppijatele; keeleõppe edukuse hindamine 4. ja 7. klassi tasemetöö tasemetel (koostöös Harno spetsialistidega); keeleõppe mudeli avalik tutvustamine; õpetajatelt ja spetsialistide tagasiside küsimine. Koostöös Harno spetsialistidega viidi õppeaasta poolaasta lõpus ( mai- juuni) õppijatega läbi keeleoskuse hindamise eesmärgil 4. ja 7. klass eesti keele tasemetöö. 4. klassi tasemetöö tegid kaks õppijat, kellest üks õppija sooritas 30% parema tulemuse I õppe poolaastal sooritatud tasemetööst ehk sai positiivse tulemuse. Teine õppija tegi 3% edasimineku. 7. klassi tasemetöö sooritasid 4 õppijat, kellest 3 sooritasid tasemetöö positiivsele tulemusele. Ajutisest tervislikust olukorrast tulenevalt jäi ühel õppijal positiivsest tulemusest 3% puudu. Kõige enam edendasid õppijad rääkimisoskust, mis oligi II õppe poolaasta keeleõppe suurim eesmärk. 2023 esimesel poolaastal valmis HEV-õppijale suunatud keeleõppe mudel, mis on kohandatud pidevalt uuenevale kodulehele: https://sites.google.com/astangu.edu.ee/astangu-lak-keeleope/ Keeleõppe mudeli avalik tutvustamine on järelvaadatav siin: https://www.youtube.com/watch?v=mYctOK0qpJU&t=11s Keelekümbluse kohanemiskursuse tegevustest antakse regulaarselt teada Astangu KRK sotsiaalmeedia leheküljel (postitused nähtavad siin: https://www.facebook.com/astangu/). HEV-õppijale suunatud keeleõppe mudel avalikustati 05.09. 2023 a. https://www.astangu.ee/sites/default/files/media/keeleoppe_mudel_edgar_astangu_lpl.pdf. HEV-õppijale suunatud keeleõppe mudel on kohandatud kohanemiskursuse õppijatele. Kohanemiskursusel õppivad noored omandavad iseseisva elu oskuseid ning koostöös õpetajate ja teiste keskuse spetsialistidega selgitavad välja, mida nad edasi õppida soovivad. Keeleõppe mudel annab ülevaate HEV-õppijast keeleõppes, keeleõppe läbiviimise põhimõtetest ning näiteks juurde mõned keeleõppe ülesanded. Keeleõppe tööriistakast on leitav keeleõppe mudeli kodulehe versioonis ehk Astangu virtuaalses õpipesas.
8. Näitajate täitmine (kumulatiivselt)
Näitaja nimetus (viide TAT punktile, missugusest tegevusest kujuneb)	Kavandatud saavutustase	Tegelik saavutustase	Põhjendus näitaja üle- või alatäimisel
TAT panus rakenduskava väljundnäitajasse
Osalise töövõimega inimesed, kes on saanud töövõime reformi vahendusel teenuseid	23122 (meetmes kokku 54 181)	28 464	Unikaalsed isikud 2022.a seisuga. 2023. a kohta andmed laekuvad 2024. aasta kevadel. Indikaatori täituvus vastab prognoosile, ning on üle täidetud.
Näitaja 2
TAT panus rakenduskava tulemusnäitajasse
Osalise töövõimega inimesed, kes on saanud töövõime reformi vahendusel teenuseid	23 122 (meetmes kokku 54 181)	28 464	Unikaalsed isikud 2022.a seisuga. 2023. a kohta andmed laekuvad 2024. aastal. Indikaatori täituvus vastab prognoosile, ning on üle täidetud
TAT spetsiifilised väljundnäitajad: Tegevus 2.1 Kaitstud töötamise teenuse välja arendamine, osutamine ning abivahendite kasutamise võimaldamine
Osalise töövõimega inimesed , kes on saanud töövõime reformi vahendusel teenuseid	23 122	28 464	Indikaatori täituvus vastab prognoosile
TAT spetsiifilised väljundnäitajad : Tegevus 2.2 Kuulmispuudega inimestele suunatud tõlketeenuste arendamine ja pakkumine
Tõlketeenuse kontseptsiooni välja töötamine	1	1	Hetkel indikaatori täituvus vastab prognoosile.
Osutatud tõlketeenuste tundide arv	4 000	3820	Tõlke teenuse pakkumisega alustati mai 2018 a. Alatäimine on seotud osade hangete viivitustega mis põhjustas kohati teenuseostamise auke (sisu alt välja toodud).
Tegevus 2.3 Uue integreeritud, isikukeskse ja paindliku erihoolekandeteenuste süsteemi piloteerimine
Osalise töövõimega inimesed , kes on saanud töövõime reformi vahendusel teenuseid	740	1130	Ajavahemikus oktoober 2019 kuni november 01.06.2022 on projekti tegevustesse olnud kaasatud kokku 1130 abivajavat inimest
Tegevus 2.4 Toetatud töölerakendumise koolituste pakkumine (TTR).
Osalise töövõimega inimesed , kes on saanud töövõime reformi vahendusel teenuseid	180	170	Panustab otseselt rakenduskava väljundnäitajasse. Alatäituvus on seotud sellega , et osaliselt toimus sihtgruppi kattuvus tegevusjuhendaja koolitusega ja osad katkestasid koolitust (sisu alt välja toodudu).
Tegevus 3.3. Psüühilise erivajadusega inimeste ühiskonda kaasamist toetavad kommunikatsioonitegevused
Toimunud ürituste arv	5	5	Seoses eriolukorraga lükkusid tegevused edasi.
TAT spetsiifilised tulemusnäitajad Tegevused 2.1 ja 2.2
Töötavad inimesed, kelle töövõimet hinnati osaliseks ning kes on säilitanud oma töökoha 12. kuu möödumisel peale hindamist	0	1098
Mittetöötavad inimesed, kelle töövõimet hinnati osaliseks6 ning kes on liikunud hõivesse 12. kuu möödumisel peale hindamist	0	624
TAT panus üldistesse näitajatesse
Kas TAT viisid osaliselt või täielikult ellu sotsiaalpartnerid või vabaühendused?	ei
Kas TAT üheks eesmärgiks oli naiste jätkusuutliku osaluse ja edu tagamine tööhõives?	ei
Kas TAT oli suunatud riigi, piirkonna või kohaliku tasandi haldus- ja ametiasusutele või avalike teenuste osutamisele?	jah
Otseselt (nii rahaliselt kui mitterahaliselt) toetatud mikro-, väikese- ja keskmise suurusega unikaalsete ettevõtete (sh ühistute ja sotsiaalmajandusettevõtete) arv	0
TAT lõppeesmärgist täidetud (%):	0
TAT lõppeesmärgi täitmise selgitus:	28 464 unikaalsed isikud. (Statistika näitaja 2022 a kohta) Eraldi soo lõikes sisuga 31.12.2022 on 11 178 meest ja 17 286 naist. 2023 a kohta näitaja laekub statistikaameti poolt 2024. kevadel.

9. Hinnang TAT tulemuslikkusele ja püstitatud eesmärkide saavutamisele
2016:TAT ellu viidud tegevuste panus täitmise osas on esimesel aastal null seisus teenusesaajate hulgas ja tagasihoidlik. Selle põhjuseks on see, et tegevused (2.1 ja 2.2 ) mille raames toimub peamine teenuse osutamine, alustavad alles 2016 aastal. Kõik ettevalmistustegevused 2015 a. on plaanipäraselt viidud ellu. TAT tulemusnäitajate täitmise osas hetkel hinnangut ei saa anda, kuna teenustel osalejate seireandmed tekivad alles 2017. aastal. (Teenuse osutamine kõike kolme tegevuse kohta algas 2016 a.) Vaadates rakenduskava väljundnäitaja lõpptaset (teenuse saajate arv 14 900), siis TAT ellu viidud tegevuste panus täitmise osas Statistikaameti poolt pole veel tulnud , andmed saabuvad märts 2017a. Kumulatiivne täitmine seisuga 31.12.2016 on 9539. 2016 aastal tegevustega alustati väikse viivitusega kuuna administratiivne jaotus ei toiminud hästi, kuid aasta teisest poolest tegevused jooksid ilusti ja teenuse osutamisel takistusi polnud. 2017: Unikaalseid isikud 2016 a seisuga on 9241. 2017. aasta unikaalsete isikute arv selgub 2018. aasta märtsis. Hetke seisuga, nelja tegevuse raames, on TAT kumulatiivne osalejate arv 17130 isikut. Tulemuslik näitaja on hea. Vaatamata sellele , et TAT tegevused algasid 2016 aasta viivitusega 2017. a seisuga kulgevad tegevused plaanipäraselt ja tagasilööke pole. Kõik planeeritud tegevused on viidud ellu. Eelarve täitmine on olnud plaani pärane. 2018: Unikaalseid isikud 2017a seisuga on 15760. 2018. aasta unikaalsete isikute arv selgub 2019. aasta märtsis. Hetke seisuga, nelja tegevuse raames, on TAT kumulatiivne osalejate arv 20895 isikut, mis teeb 90% TAT ült näitajast. Tulemuslik näitaja on hea. Vaatamata sellele , et TAT tegevused algasid 2016 aasta viivitusega 2018. a seisuga kulgevad tegevused plaanipäraselt ja tagasilööke pole. Kõik planeeritud tegevused on viidud ellu. Eelarve täitmine on olnud plaani pärane, 2018 a lõpuga on tekkepõhiselt täidetud 41% eelarvest. 2019: Unikaalseid isikud 2018a seisuga on 20457. 2019. aasta unikaalsete isikute arv selgub 2020. aasta märtsis. Hetke seisuga, kuue tegevuse raames, on TAT kumulatiivne osalejate arv 25471 isikut, mis teeb 88,4% TAT ült näitajast. Tulemuslik näitaja on hea. Vaatamata sellele , et TAT tegevused algasid 2016 aasta viivitusega. 2018. a seisuga kulgevad tegevused plaanipäraselt ja tagasilööke pole. Kõik planeeritud tegevused on viidud ellu. 2020: Unikaalseid isikud 2019a seisuga on 24 777 . 2020. aasta unikaalsete isikute arv selgub 2021. aasta märtsis. Hetke seisuga, kuue tegevuse raames, on TAT kumulatiivne osalejate arv 27 777 isikut, mis teeb 88,4% TAT ült näitajast. Tulemuslik näitaja on hea. Vaatamata sellele , et TAT tegevused algasid 2016 aasta viivitusega. 2020 a seisuga kulgevad tegevused plaanipäraselt ja tagasilööke pole. Kõik planeeritud tegevused on viidud ellu. Vaatamata sellele, et tänu 2020a riigis kehtestatud eriolukorrale ja pandeemiast tingitud teenuste osutamisel eritingimuste kehtestamist, osad TAT tegevuste elluviimine on muutunud esialgsest planeeritud ajakavast, siis 2020 aasta lõppuks võib olla kindel , et kõiki planeeritud TAT tegevusi jõutakse viia ellu enne abikõlblikkuse perioodi lõppu. 2021: Unikaalseid isikud 2020.a. seisuga on 26 816. 2021. aasta unikaalsete isikute arv selgub 2022. aasta märtsis. Hetkeseisuga, kuue tegevuse raames, on TAT kumulatiivne osalejate arv 30 287 isikut, mis teeb 88,4% meede üldnäitajast. Tulemuslik näitaja on hea vaatamata sellele , et TAT tegevused algasid 2016. aastal viivitusega. 2021.a. seisuga kulgevad tegevused plaanipäraselt ja tagasilööke pole. Kõik planeeritud tegevused on viidud ellu. Vaatamata sellele, et tänu 2020.a. riigis kehtestatud eriolukorrale ja pandeemiast tingitud teenuste osutamisel eritingimuste kehtestamist on osade TAT tegevuste elluviimine muutunud esialgsest planeeritud ajakavast, võib 2021. aasta lõpuks olla kindel, et kõik planeeritud TAT tegevused jõutakse viia ellu enne abikõlblikkuse perioodi lõppu. 2021 aasta lõpuga on eelarve kasutus plaani järgselt. TAT tegevuste ajakava on muutuud kuid eelarve mahud jäänud samaks. 2022: Unikaalseid isikud 2021.a. seisuga on 27 741. 2022. aasta unikaalsete isikute arv selgub 2023. aasta märtsis. Hetkeseisuga, kuue tegevuse raames, on TAT kumulatiivne osalejate arv 30 633 isikut, mis teeb 57% meede üldnäitajast. Kõik planeeritud tegevused on viidud ellu. Kuna 2023 on viimane abikõlblik aasta eelarve kasutamiseks, siis eelarve kasutuse ja jääkide välja selgitamine toimub 2023a veebruari kuus. 2023: Unikaalseid isikud 2022.a. seisuga on 28 464. 2023. aasta unikaalsete isikute arv selgub 2024. aasta märtsis. Hetkeseisuga, kuue tegevuse raames, on TAT kumulatiivne osalejate arv 30 633 isikut, mis teeb 57% meede üldnäitajast. Kõik planeeritud tegevused on viidud ellu. Kuna 2023 on viimane abikõlblik aasta eelarve kasutamiseks, siis eelarve kasutuse ja jääkide välja selgitamine toimub 2023a veebruari kuus. Kõik planeeritud tegevused koguperioodi jooksul sai ellu viidud, ükski tegevus ei ole ära jäänud. Eelarve kasutus koguperioodi jooksul oli mõistlik, küll aga osad tegevused nagu „Kaitstud töötamise teenuse välja arendamine ja osutamine“ ja „Uue integreeritud, isikukeskse ja paindliku erihoolekandeteenuste süsteemi piloteerimine“ üle viidud uue ESF 20+ perioodi rahastusele tekkisid eelarvelised jäägid ja eelarve vähendamine. Suures pildis eelarve täitmine perioodi lõppuks hea, ligi 98%.

10. TAT mõju läbivatele teemadele
Läbiv teema	Kavandatud mõju (märkida ristiga)	Tegelik mõju (märkida ristiga)
Jah	Ei	Jah	Ei
Regionaalareng	X	x
Selgitus: Ajavahemikul 2016-2021 on teenusel osalenud ca 1780 inimest. 31.12.2020 seisuga oli teenusel 619 inimest. Teenusele on järjekorras ca 100 inimest, paljud neist pole olnud valmis vabale teenuskohale asuma või nende elukohapiirkonnas ei ole sobivat teenuseosutajat. 2019-2020.aasta hankeperioodil oli jaotatud 695 kliendikohta, teenust oli võimalik saada igas maakonnas, v.a. Hiiumaa. 2016-2021.a lõpuni on teenusel kokku osalenud 1808 inimest. 31.12.2021.a seisuga oli teenusel 633 inimest. 2021.a. osutati pikaajalist kaitstud töö teenust 21 teenuseosutaja poolt 25 omavalitsuses ja 44 töökeskuses, lisaks ka omavalitsuste territooriumil ning avatud tööturu koostööpartnerite juures. Selgitus: Aastal 2016-2022.a katsetas erihoolekandeteenuste disainiprotsessi käigus välja töötatud uut erihoolekandeteenuste süsteemi 28 omavalitsust, 12-st maakonnast. Katsetamise tulemused näitavad, et mudeli rakendamise peamine kasu on järgmine: • Psüühilise erivajadusega inimene saab temale vajalikku abi ehk - inimese abivajadust märgatakse esmatasandil KOVis, kus on ülevaade abivajajatest, konkreetse omavalitsuse ja kogukonna ressurssidest; - toetusmeetmed (komponendid) valitakse lähtuvalt konkreetse inimese ja tema pere abivajadusest ning kombineerida saab tänaseid erihoolekande, rehabilitatsiooni, KOV teenuseid aga ka muid kogukonna ressursse; - inimesele osutatakse abi juhtumikorralduslikul põhimõttel ehk inimene teab, kes on tema jaoks partner, kes aitab, kes korraldab talle vajaliku abi ning kaasab vajalikud osapooled; - inimene ei ole seotud ainult ühe teenuse osutajaga, vaid temale vajalikke teenuseid võivad osutada mitmed teenuse osutajad (ei olda kinni ühe teenuse osutaja suutlikkuses ja pädevuses); - inimesele osutatakse teenusepaketti ja seda tehakse vajadusel mobiilselt – tema elukohas, töökohas, kogukonna tegevustes osalemisel; - inimene ei kao KOVi vaateväljast, sest igakuise aruandlusega on näha kui teenuse osutamist ei ole toimunud. Raha kasutamise üle on selgus ehk - raha antakse konkreetsete sisuliste tegevuste eest, mis on dokumenteeritud ja ei toimu dubleerimist (mitmest allikast sama tegevuse eest raha saamist); - teenuse osutaja on kohustatud osutama kvaliteetset teenust, sest inimene ei ole vaid ühe teenuse osutajaga seotud ning kui teenus ei ole kvaliteetne siis inimesi teenusele ei saadeta/inimene ei tule teenusele; - KOV hangib partnerid kehtestades hankimisel teenuse osutamiseks tingimused ja nõuded (ja kontrollib nende täitmist), teenuse osutajad pakuvad oma kulupõhise hinnakirja ning kõikidel osapooltel on selgus, mille eest makstakse. • Koostöö on suurenenud ja kvaliteetseid teenuse osutajaid on juurde tulnud - tänased ISTE piloodis osalevad KOVid on välja toonud, et neil on paranenud koostöö haridusasutuste, meditsiiniasutuste, teenuse osutajate, kogukonnaga; - KOV hankides partnereid/teenuse osutajaid tagab, et kõik vajalikud komponentide osutajad on piirkonnas olemas, vajadusel tulevad nad kaugemalt kohale; - teenuse osutajaid on KOVidesse juurde tulnud, mitmed teenuse osutajad on partneriks mitmele KOVile (näiteks MTÜ Masaan on partner 6 KOVile), Tallinna lähedal KOVi inimesed käisid enne Tallinnas teenuseid saamas ja see oli probleem (ei jõudnud kohale, ahvatlused jne), kuid nüüd käivad teenuse osutajad kohapeal.
Infoühiskond	X	x
Selgitus: Kaitstud töö teenuse raames on tööealiste erivajadustega ja puuduva töövõimega inimeste tööturul osalemise võimalused suurenenud. Teenuse raames on loodud kaitstud tingimustel töötamise võimalus teenusest huvitatud ja selles osalemiseks võimelistele teenuse sihtgruppi kuuluvatele inimestele üle Eesti. Märkimisväärne osa kliente, kes varem töötasid SKA töötamise toetamise teenusel, on üle läinud SKA kaitstud töötamise teenusele. Kaitstud töötamise teenust pakutakse töökeskustes üle Eesti, üksikutel juhtudel kohandatud töökeskkonnas avatud tööturul, kus on tagatud vajalik juhendamine. Kliendid teostavad allhanketöid, valmistavad omatoodangut või pakuvad erinevaid teenuseid, peamiselt koristus- ja heakorra valdkonnas. Klientidele sobivate tööülesannete valik sõltub teenuseosutaja ettevõtlikkusest ja piirkonnas olemasolevatest töövõimalustest. Kliendi soovi ja eelduste korral otsitakse talle tööd avatud tööturul. .
Riigivalitsemine	X	x
Selgitus: Antud meetme raames pakutakse erivajadustega inimestele võimalust töötada kaitstud tingimustes – teha neile sobivat tööd neile jõukohasest tempos, seejuures saades tuge neid juhendavatelt spetsialistidelt. See aitab suurendada erivajadusega inimeste tööhõivet ja võimaldab neil iseseisvamalt toime tulla. Seeläbi laekub maksutulu ning väheneb surve sotsiaalsüsteemile.
Võrdsed võimalused	X	x
sh sooline võrdus	X	x
Selgitus: Kaitstud töötamise teenus suurendab võrdseid võimalusi, toetades madalama töövõimekusega inimeste võimalusi ühiskonnaelus osaleda ja oma töist panust anda ühiskonnale. Kaitstud töö teenuse osutamisel ei eristata kliente soolisel ega muul alusel, kõigil on võrdsed võimalused.
sh võrdne kohtlemine	X	x
Selgitus: Kaitstud töötamise teenus on olemuslikult võrdsel kohtlemisel baseeruv – iga kliendi puhul lähtutakse tema individuaalsetest vajadustest ja püütakse leida talle sobiv töö, mida ta saab jõukohases tempos ja sobivad töökeskkonnas teha. Teenusele võtmisel ei eelistata ühtegi kliendigruppi teistele.

11.Toetuse saaja hinnang partnerluse toimimisele
TAT partneriteks on: Sotsiaalkindlustusamet, mis viib ellu tegevused: punkti 2.1 „Kaitstud töötamise teenuse välja arendamine ja osutamine, abivahendite kasutamise võimaldamine ning sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse pakkumine“. Selle tegevuse elluviimisel on Sotsiaalkindlustuseamet on sujunud hästi. Toimusid mitmed infopäevad ja järelevalved, punkt 2.3 „Integreeritud, isikukeskse ja paindliku erihoolekandeteenuste süsteemi piloteerimine“ Selle tegevuse elluviimine partneri poolt on kooskõlas tegevuskavaga. Teine piloot on sai alguse augustist 2019, hetkel tegevusi viiakse ellu plaanipäraselt. 2019 aasta viidi Sotsiaalkindlustus ameti vastutusalasse ka tegevust 2.2 „Kuulmispuudega inimestele suunatud tõlketeenuste arendamine ja pakkumine“ ning „Toetatud töölerakendumise koolituste pakkumine (TTR)“. „Kuulmispuudega inimestele suunatud tõlketeenuste arendamine ja pakkumine“ tegevusi viiakse ellu plaanipäraselt ning tegevus „Toetatud töölerakendumise koolituste pakkumine (TTR)“ on lõppenud, paraku viimase tegevuse indikaatorit ei olnud võimalik saavutada vastavalt püstitatud eesmärgile, kuna koolitus grupid ei tulnud täis. Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus, TAT tegevuste rakendamisega lõpetati aastal 2019., tegevused viidi üle Sotsiaalkindlustusametisse. Aastal 2021. alustati kahe uue tegevusega – „Kutserehabilitatsiooni teenuse arendamine“ ning „Kutserehabilitatsiooni keelekümbluse kohanemiskursus vene keele emakeelega õppijale“, mille elluviimiseks kaasati partnerina taas Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus.

NB! Koos seirearuandega esitatakse eelarve täitmise aruanne (lisa 2)

Nimi	e-post	Kuupäev
Aruande koostaja	Regina Sergejeva	regina.sergejeva@sm.ee

Kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta

Nimi	Allkiri	Kuupäev
Allkirjaõiguslik isik	Hanna Vseviov

Täidab meetme rakendusüksus

Aktsepteerin aruande:
Nimi	Ametikoht	Allkiri	Kuupäev

Kinnitan aruande:
Nimi	Ametikoht	Allkiri	Kuupäev

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Kui tegevusel ei ole alamtegevusi, siis täidetakse lahter vastavalt „Alamtegevus puudub“ ja alljärgnevad lahtrid täidetakse tegevuse kohta. Kui alamtegevusi on rohkem kui üks, lisatakse ridu.

Näidatakse nii väljund- kui ka tulemusnäitajate tasemed.

TATs fikseeritud saavutustase.

Võimaluse korral esitada andmed soo lõikes.

Võimaluse korral esitada andmed soo lõikes.

Täidetakse üks kord aastas kumulatiivsel seisuga 31.12.

Täidetakse üks kord aastas kumulatiivselt seisuga 31.12.

Täidetaks juhul, kui TAT tegevuste elluviimisele on kaasatud partnerid või on ettenähtud koostöö, mis on eelduseks TAT eesmärkide saavutamisele.